Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
PRIJE 13,8 MILIJARDA GODINA
Nakon Velikog praska
svemir je bio ispunjen svojevrsnom kozmičkom juhom
plinova vodika i helija.
Na kraju su se atomi vodika i helija
počeli spajati i stvarati zvijezde.
Zvijezde su vjerojatno bile okupljene u galaktike.
To je bila takozvana prva svjetlost.
Da vidimo prvu svjetlost,
prve galaktike u našem svemiru,
tu daleku prošlost u kojoj se odvijalo stvaranje.
Kad gledamo nebo, iza zvijezda u našem Mliječnom putu,
vidimo samo tamu.
Nikad nismo imali tehnologiju
da vidimo prvi dio priče o svemiru.
Kako bismo se mogli vratiti toliko
da vidimo prvu svjetlost,
potreban nam je najsloženiji teleskop u povijesti.
Webb je najrizičnija misija u povijesti NASA-e.
Ta misija može biti tehnološki trijumf
ili žalosna katastrofa.
Šaljemo najveći teleskop u svemir, milijune kilometara dalje.
Tisuću stvari može poći po zlu.
Imali su najveći broj točaka raspada sustava od bilo koje misije.
Pokušaj da zamislimo nezamislivo: „Ako ne upali…”
To je strašna pomisao.
Svaki inženjer uspješne misije koji misli da sreća ne utječe na ishod
ili je budala ili lažljivac.
Te prve slike pomoći će nam da odgovorimo na pitanja:
„Odakle dolazimo?
Kako smo dospjeli ovamo?
Jesmo li sami?”
To je naša povijest.
-Cijela naša povijest. -Cijela je naša povijest tu.
Ne sumnjam da je ovaj teleskop naš sljedeći važan korak
u potrazi za životom.
Svemir je tako golem
da mora postojati razvijen, svjestan život.
Svemirski teleskop James Webb
iz temelja će promijeniti način na koji shvaćamo svemir.
NEPOZNATO
KOZMIČKI VREMENSKI STROJ
Imamo novi teleskop.
Svemirski teleskop James Webb,
nazvan po drugom upravitelju NASA-e, uskoro će postati stvarnost.
Lansirat će ga iz Francuske Gvajane, tamošnje svemirske luke,
što je podsjetnik da ovo nije samo NASA-ina misija.
To je zajednička misija s Europskom i Kanadskom svemirskom agencijom.
DANA 25. PROSINCA 2021.
Nakon tri desetljeća i deset milijarda dolara,
projekt nije prošao bez kontroverzi.
Brojne nezgode, proračunske krize,
čak i prijetnja da će ga Kongres otkazati.
Lansiranje teleskopa James Webb
iznimno je važno za NASA-u.
Ako nešto pođe po zlu, oko deset milijarda dolara
i više od dva desetljeća rada bit će bačeno u vjetar.
Kako si?
-Kako si? -Dobro.
Thomas Zurbuchen znanstveni je voditelj u NASA-i,
ili dr. Z, kako vas možemo zvati.
Stigao je taj dan.
Sva ova desetljeća, sve ovo vrijeme, ljudi koji rade na teleskopu,
još nekoliko minuta do lansiranja.
Teleskop je na vrhu ove rakete.
Teleskop na kojem je radilo više od deset tisuća ljudi.
S tim su teleskopom
sve nade i snovi tih pojedinaca
i desetaka tisuća znanstvenika, od kojih neki nisu ni rođeni,
koji će imati koristi od podataka, sad su s njima,
čekaju te zadnje minute odbrojavanja do puta u svemir.
Palac gore, sustavi rade.
Ostalo je još 30 sekunda.
Webb je najteža misija u povijesti NASA-e.
Bilo je problema s proizvodnjom, planiranjem, sustavom.
Kadrovski problemi.
Katkad mi je to izgledalo beznadno.
Čekamo konačno odbrojavanje.
Deset, devet, osam…
Često sam Webb smatrao Apollom znanosti.
To je nešto vrlo teško, gotovo nemoguće.
A ipak to radimo.
…tri, dva, jedan, polijetanje!
TRI MJESECA PRIJE
SVEMIRSKI CENTAR GODDARD
Put do ovog lansiranja bio je iznimno dug.
Na ovome radim 15 godina.
Smatram da je ključan dio mog identiteta
moj posao, moj rad.
Volim ga, strastvena sam, zato to i radim.
Da pokušate zamisliti nezamislivo: „Ako ne upali…”,
a cijelu sam karijeru posvetila ovome,
to je strašna pomisao.
Od svoje šeste ili sedme godine
znala sam da želim to raditi, da želim biti astronomica.
Odrasla sam u ruralnom Arkansasu na maloj farmi, u zabiti.
U blizini nije bilo gradskih svjetala.
Bilo je jako mračno. Prekrasno nebo.
Oduševilo me noćno nebo iz djetinjstva.
LANSIRANJE TELESKOPA HUBBLE DANA 24. TRAVNJA 1990.
Bila sam u četvrtom ili petom razredu i gledala Hubble.
Dobili smo zeleno svjetlo
da krenemo s otpuštanjem prednjih zasuna.
Vidimo kako se odmataju oba pokrivača na solarnoj mreži.
To je dobro.
Želim Hubbleu niz pustolovina
i da razotkrije nove tajne svemira.
Odlučili su ga uperiti
u prazan dio neba, gdje nema ničega, samo da vide što bi se dogodilo.
Kao i ostatak svijeta,
sjećam se da me zapanjilo ono što smo vidjeli.
Ništavilo je bilo ispunjeno tisućama galaktika.
I tad smo prvi put mogli naslutiti
koliko je svemir star.
To je baš fora trik fizike,
da se doslovce možemo vratiti u prošlost
tim ogromnim teleskopima.
Teleskopi su poput vremeplova
jer nam omogućuju da vidimo svemir kakav je bio u prošlosti.
To zvuči kao znanstvena fantastika, ali moguće je
jer svjetlu treba vremena dok putuje kroz svemir.
Pogledate li uličnu svjetiljku, svjetlu te svjetiljke
treba djelić sekunde da prijeđe ulicu i dođe vam do oka.
Sunčevoj svjetlosti treba osam minuta do Zemlje.
I sad to pomaknite dalje u svemir.
Od onoga što je mnogo dalje
svjetlu treba više vremena da dođe do teleskopa.
Doslovce ih gledamo u prošlosti.
S Hubbleom smo se vratili u daleku prošlost
i vidjeli neke vrlo rane galaktike, vrlo mlade galaktike.
Ali nedostaje nam početak.
Nedostaje nam prvi dio prvoga poglavlja
priče o svemiru koja traje 13,8 milijarda godina.
Želimo pogledati prostranstvo svemira
i početke vremena da odgovorimo na pitanja…
BIVŠI UPRAVITELJ
„Kako su nastajale i kako nastaju galaktike?
Postoje li nastanjivi planeti izvan našega Sunčeva sustava?
Je li život svojstven samo planetu Zemlji?”
Hubble i zemaljski teleskopi pružili su nam važan početak.
Ali moramo ići dalje
i svemirski teleskop sljedeće generacije,
NGST, bit će naš sljedeći veliki korak.
A to je bio svemirski teleskop James Webb.
Webb je pravi skok. To je najveći skok bilo koje misije,
s obzirom na razmjere poboljšanja u svim aspektima.
On je poput majke svih teleskopa.
Bilo je jasno da se mora dogoditi deset čuda.
Potpuno nove tehnologije koje nitko prije nije koristio.
Potpuno nov detektor,
potpuno nov elektronički sustav koji je izoštravao zrcala,
deset takvih.
Jedan od najvažnijih brojeva:
„Koliko točaka raspada sustava imate?”
Točka raspada sustava jedan je proces koji se mora se dogoditi
i ako se ne dogodi, cijela je misija neuspjeh.
Navigacija je potvrdila da se padobran otvorio
i vidimo znatno usporavanje.
Slijetanje na Mars imalo je između 80 i 90,
što je jedna od najrizičnijih misija.
Webb je tri do četiri puta gori.
Prekrasno je, Mike. Doista.
Podigli su zastavu, vide se zvijezde i pruge.
Bilo je više takvih točaka raspada sustava nego kod Apolla.
TOČKE RASPADA
Koliko je takvih točaka bilo? Odgovor je: 344.
To je najveći broj takvih točaka
u bilo kojoj misiji.
To je, znate, gotovo nemoguć projekt.
GLAVNI INŽENJER
U ovom poslu uvijek postoje nepoznate nepoznanice.
Naposljetku sve pada na moja pleća.
Donosiš najbolju odluku s podacima koje imaš na raspolaganju,
ali shvaćaš da…
te odluke sa sobom nose određenu dozu rizika.
-Cat? -Da.
Opusti se, ubojico.
Protekle 24 godine bio sam usredotočen na ovu misiju.
Ona mi je gotovo kao drugo dijete.
Moja djeca ne znaju ništa osim svemirskog teleskopa James Webb
otkad su imala devet ili četiri godine.
Moj sin sad ima 30 godina, a kći 28.
Ako nešto pođe po zlu, moraš se bojati
novinara, političara i slično.
Blatit će te.
Sve ga brine. To je Menzelov gen.
Brinu se zbog svake sitnice.
Noću ne spava dobro.
Sve te točke raspada sustava koje bi mogle poći po zlu,
brineš se zbog njih i…
Itekako se brinem. Kao i cijela ekipa, pa…
Zato ih budno pratimo i motrimo.
Ovo su originalni nacrti
tada takozvanog svemirskog teleskopa sljedeće generacije.
Što je veće zrcalo, hvatate više svjetla.
Da biste ugledali prvu svjetlost, mora biti golemo.
Istraživali smo pet koncepata. Ovaj je prvotni.
Detalji su ključni
i tek kada dođete do inženjerskih detalja,
a to izgleda ovako, nađete probleme.
Najočitiji je problem taj
što je promjer teleskopa veći od promjera rakete koja ga nosi.
Morate ga složiti.
Imali smo konstrukcije gdje su primarni segmenti bili naslagani,
gotovo kao gramofon.
Jedan od koncepata koji smo imali bio je da postavimo primarno zrcalo
s dva krila koja izgledaju kao rasklopivi stol, a to sad radimo.
Naš preliminarni pregled odvio se 2008.
i tada je teleskop počeo sličiti sadašnjemu.
Nije jedan od najboljih modela,
ali dovoljno je dobar da pokaže svojstva.
Tu je primarno zrcalo. Zvjezdana svjetlost uđe,
dotakne primarno zrcalo, preusmjeri se na sekundarno zrcalo
i završi u ovoj crnoj piramidalnoj strukturi.
Nakon toga vraća se na mjesto gdje su instrumenti.
Kamere, spektrometri…
Oprostite, ljepilo se malo osušilo,
ali ovo je zaslon za zaštitu od sunca.
Zaslon blokira svjetlost Sunca, Zemlje i Mjeseca.
Želimo da nam teleskop bude hladan
da ne svijetli snažnije od slabih zvijezda koje promatra.
Od 344 točaka raspada sustava,
čak 225 povezano je sa zaštitom od Sunca.
Takvo što dosad nismo imali.
Prvo što se dogodi,
te dvije velike palete koje vidite sa strana,
savijete jednu pa drugu.
Drže složene slojeve sunčanog zaslona.
Zatim vrlo složen sustav kolotura i zateznih motora
širi zaslon na svakom od šest vrhova.
Pojedinačno ćemo zategnuti svaki od tih slojeva
kako bismo dobili ispravan oblik i položaj.
Imamo 34 moguće točke raspada sustava
povezanih sa zatezanjem tih pet slojeva.
Sloj dva za tri, dva, jedan…
Ono po čemu se ova misija razlikuje
od svih misija jest to što je konstrukcija tako labava.
Nije komad metala.
Više je poput sklopljena kišobrana.
Triput smo do kraja raširili zaslon
i to je istrošilo zaslon za zaštitu od sunca.
Oštećenja su bila takva da smo u jednom trenutku rekli: „Ne.
Vrijeme je da prestanemo s ispitivanjem.”
Kad radite s velikim površinama,
imate kilometre kabela, stvari koje se mogu zapetljati,
završiti na nezgodnim mjestima u nultoj gravitaciji.
Tisuću stvari može poći po zlu.
Rastavit ćemo ga, preklopiti, staviti na raketu,
a zatim ćemo ga robotski složiti u svemiru,
a to dosad još nitko nije učinio.
Četrnaest dana nakon lansiranja učvršćujemo obje strane primarnog zrcala.
S primarnim zrcalom povezano je deset točaka raspada sustava,
po pet za svako krilo.
Tih 18 pojedinačnih segmenata bilo je dobar način za izradu zrcala.
Svako je zrcalo pokretno.
To nam pomaže da namjestimo te šesterokute
kako bismo robotski izoštravali teleskop.
Ide do oko 1 600 000 km od Zemlje,
četiri puta dalje od Mjeseca.
Ne želite da teleskop pukne, da se slomi
kad dođe na kriogene temperature.
KRIOGENA ISPITIVANJA
NASA je dogradila
najveću komoru Cryovac u Svemirskom centru Johnson.
Rabili su je u doba Apolla.
Trebale su im godine da bi mogli smjestiti golemi teleskop.
Veličine je trokatnice, testirana je na temperaturama
od 50 iznad apsolutne nule i sjajno je funkcionirala.
To je gotovo čudesno.
U Goddardu smo doživjeli divan dan
kojem su se ljudi veselili godinama.
Uspravili su ga i okrenuli prema promatračnici
te smo svi vidjeli zrcalo.
To je bio trenutak: „Samo nemoj zaplakati.”
Mislim, jer vidite svoj odraz
u istom zrcalu koje će otkrivati svjetlost
iz mladih galaktika i udaljenih planeta.
I pomisao da vidi i mene? To je bilo jako kul.
Osmislili smo taj teleskop
da vidimo svemir u infracrvenom svjetlu.
Najudaljenije galaktike toliko su daleko
da svu svoju svjetlost odašilju kao infracrvenu svjetlost,
svjetlost koja je malo crvenija od onoga što vaše oči vide.
Čak i da imamo teleskop poput Hubblea, teleskop za vidljivu svjetlost,
koji bi bio mnogo veći,
svejedno ne bismo mogli vidjeti svjetlost iz prvih galaktika.
Dok smo osmišljavali ovaj teleskop za proučavanje ranih galaktika, znali smo
da činjenica što je tako velik i snažan
znači da će imati neviđenu sposobnost
da nam dade uvid u egzoplanete, planete koji kruže oko drugih zvijezda.
Osobito uvid o tome je li neki od obližnjih planeta
možebitno nastanjiv.
A to će postići tako
što će promatrati molekule u atmosferi toga planeta.
Može otkriti metan, ugljični dioksid i vodenu paru.
Gdje ima vode, obično ima i života.
Mogli bismo reći da je ovaj teleskop naš sljedeći važan korak
u potrazi za životom u svemiru.
Ne bi li bilo sjajno kad bih rekao: „Evo, ovdje je pet planeta,
čini se da ondje ima života.”
Možete li zamisliti? To bi sve promijenilo.
MJESEC DO LANSIRANJA
Webb je najbolje postignuće ljudi,
nesebična potraga za onime što je zapravo u svemiru.
Učimo više o sebi, svojoj povijesti, o samome svijetu.
Mislim da je to nevjerojatno.
Odrastao sam u Švicarskoj.
Moj je otac bio evangelički pastor u fundamentalističkoj crkvi.
Jedva da smo čuli za znanost.
Cijelu su me mladost učili da je svemir nastao
u sedam dana.
I onda sam otišao na jedno predavanje.
Učitelj je objasnio kako je znanost promijenila povijest.
Pomislio sam: „To želim raditi.
Mogu se baviti znanošću i njome mijenjati tijek povijesti.”
Na ovome radim već pet godina.
Mnogi smatraju da nisam dovoljno strpljiv.
Moje poimanje odgovornosti katkad može izgledati grubo.
Ali što da ne uspije?
Time bi se povijest svjetske znanosti vratila unatrag
za jedno do dva desetljeća.
Pratim sve kilometre.
Cijelu godinu. Tisuću i šesto je cilj svake godine.
Ovisno koliko je godina stresna, manje-više. Više stresa, više kilometara.
Bližim se 1940 km.
NASA, zar ne? To je agencija koja je smislila krilaticu:
„Neuspjeh nije opcija.”
To je slogan koji zvuči jako dobro,
ali svaki put kad vodimo misiju, neuspjeh jest opcija.
Mnoštvo je izazova od samog početka.
Institut će upravljati teleskopom
koji bi trebao biti lansiran 2007. godine.
Predviđena cijena za ovo bit će 500 milijuna dolara.
Prvi put kad je netko govorio o cijeni teleskopa,
svi koji su radili na svemirskom teleskopu Hubble,
što je iznosilo više od šest milijarda dolara,
znali su da nema šanse.
Kako je projekt rastao,
odjednom je trošak došao do šest milijarda dolara.
G. Howard, jeste li kad gledali film naslova Rupa bez dna?
Jesam, naravno.
Mislim da je standardna rečenica u filmu bila: „Samo još dva tjedna.”
Kako to možemo opravdati biračima?
Kongres je proveo istragu.
Rekli su: „Obustavimo projekt.”
Činilo mi se da se neće dogoditi.
Kongres nas je htio otkazati.
To nas je šokiralo.
Ja sam mlada znanstvenica željna znanstvenog rada s teleskopom
i sad stajemo nakon toliko vremena?
Kongres je rekao da će dati novac i tada sam došao ja.
DEVET MILIJARDA
Nitko nije htio razgovarati o tome. „Nije to… u redu je.”
„Kako napredujete?” „Gubimo vrijeme, ali bit će dobro.”
A nije bilo dobro.
ISPITIVANJE VIBRACIJA I AKUSTIKE
Sjećam se priprema za ispitivanje vibracija i akustike.
Tada pokušavate pokvariti teleskop.
Jasno, želite da izdrži,
ali tresete ga kako bi se tresao na raketi.
I zapljusnuli smo ga zvukovima kakvi će se čuti tijekom lansiranja.
Prvo je ispitivanje dobro prošlo.
Kad smo ga testirali sa svemirskom letjelicom i zaslonom,
vijci su počeli otpadati.
Na njemu je 10 000 vijaka.
Ako ste ikad popravljali bicikl, znate
da morate zategnuti vijak dok ne sjedne do kraja.
Ali nisu sjedali.
Kako je to moguće?
Mora u svemir. Moraju sjesti.
Morali smo iznova proći sve vijke, naći ih sve.
Trebalo je šest mjeseci
i 150 milijuna dolara da riješimo taj problem.
Ljudi griješe više nego što bi trebali.
Sramota!
NASA-IN PROJEKT PREPUN KVAROVA
U međuvremenu nas je pratio najveći broj loših vijesti
o toj misiji, najviše od svih.
Nitko ne želi sudjelovati u neuspjehu.
Svi žele sudjelovati u uspjehu, kao i svaka sportska ekipa.
Morate to preokrenuti. Morate prestati gubiti.
U ekipi su uvijek bili divni ljudi.
Smatram to problemom vodstva.
Riskiramo grebanje i oštećenje zrcala
pa moramo biti vrlo oprezni.
Morao sam zamijeniti vođe kako bih okupio tim
i privukao pozornost potrebnu za nešto ovako veličanstveno.
Želite energiju: „Da, uspjet ćemo.”
I tada se to dogodilo.
Sjećam se dana kad sam…
prvi sam put bio jako iznenađen.
Dvije polovine,
primarno zrcalo i zaslon, morali su se spojiti.
Znao sam da će to biti jako teško.
Te dvije polovine nikad nisu bile skupa.
Svi sustavi, svi kabeli, sve je moralo funkcionirati.
Kad su se polovine spojile…
uspjelo je isprva.
Ekipa je jedva stizala rokove,
zaostajali su, ali iznenada su stekli prednost.
Bili su bolji nego što su ljudi očekivali.
To je nevjerojatno.
Imamo misiju koja je gotovo spremna.
Ako me netko pita: „Koliko si siguran da ćeš lansirati Webb?”
Kladim se u svoju kuću.
Sve ove godine ulažemo u to da taj teleskop
dođe na lansirnu rampu.
Dio mene pita: „Je li stvarno tu? Zbilja se događa?”
KALIFORNIJA
Osjećam uzbuđenje i pozitivnu nervozu.
GVAJANSKI SVEMIRSKI CENTAR FRANCUSKA GVAJANA
Volim li lansiranja? Pa…
Volim ih kad završe.
Kao da skačete padobranom.
Kad se padobran otvori, lijepo vam se spuštati.
Još samo 12 sati do lansiranja. Nadamo se da će vrijeme ostati lijepo
i da ćemo sutra ujutro moći lansirati taj teleskop.
Ne mogu vjerovati da smo tako blizu.
Veselim se. Jedva čekam da ga lansiramo.
Oba govora pišem sam.
Mislim da je presudno da budu autentični i osobni,
posebice ako dođe do razočaranja,
iskreno,
da pokažem da sam pravi čovjek.
To je važno.
Nitko se neće sjećati pozitivna govora.
Neće biti važan. Mogu reći što god želim.
Važniji je negativni govor.
Stoga o njemu treba pomno razmisliti.
Sedam, šest, pet…
LANSIRANJE SATELITA CLUSTER DANA 4. LIPNJA 1996.
Polijetanje!
Paljenje.
Sjećam se prvog neuspjeha Ariane 5. Još se sjećam kako je to izgledalo.
Polijetanje!
Još se sjećam, urezalo mi se u pamćenje.
Svi su pogonski pokazatelji normalni.
Putanja je normalna.
„Današnje lansiranje nije bilo uspješno
i Webb nije stigao u orbitu prema planu.
Ovo je neuspjeh za sve nas,
za znanost i istraživanje našega svemira.
Naravno da smo razočarani.
Međutim, koliko god da je težak ovaj neuspjeh,
jedno se neće promijeniti.
Naša predanost znanstvenom istraživanju svemira.”
DAN LANSIRANJA 25. PROSINCA 2021.
Dogodit će se nešto najviše kul u desetljeću, možda i stoljeću.
Nasljednik Hubblea,
triput veći i tehnološki napredniji,
ubrzo će biti lansiran. Zaplakat ću.
Feliz Navidad. Ustala sam jutros u pola pet
kako bih gledala lansiranje.
Samo se molim svim znanstvenim bogovima da sve prođe bez problema
i da ćemo za šest mjeseci dobiti divne podatke.
Sretan Božić svima.
Iz kontrolnog centra Jupiter u Kourouu u Francuskoj Gvajani
uživo gledate raketu Ariane 5 na lansirnoj rampi,
a koja će poslati teleskop James Webb
na početnu etapu putovanja.
Deseci tisuća znanstvenika
sada gledaju lansiranje.
Njihova budućnost ovisi o uspjehu tog lansiranja.
Sretan Božić! Spremni smo za lansiranje teleskopa James Webb.
Trenutačno su sva svjetla zelena, nema problema dok traje odbrojavanje.
Ekipa za kontrolu leta u Kourouu ne nalazi nikakve probleme.
Nisam baš praznovjeran,
ali danas ću ponijeti tri srećonoše.
Imam očevu dozvolu za taksi.
Imam leptir-mašnu djeda Menzela
i dnevnik djeda DeLea dok je radio kao privatni pilot.
Sve je spremno u svemirskoj luci
za božićno lansiranje.
Sve operacije teku glatko, odbrojavanje se lijepo odvija,
svi su sustavi spremni i spremni smo za lansiranje.
Vrijeme je pogodno.
NASA-ini službenici pomno prate telemetriju
i čekaju konačno odbrojavanje.
Deset, devet, osam…
Sedam, šest, pet,
četiri, tri, dva, jedan…
ASTROFIZIČAR
Gašenje ESC-a.
Svi su parametri normalni.
Još nas 17 sekunda dijeli od odvajanja Webba.
Opruge će nježno odgurnuti Webb od gornjega modula Ariane 5.
Odvajanje teleskopa Webb.
Naprijed, Webb!
-Hvala. To! -Čestitam.
Imamo potvrdu o odvajanju promatračnice,
što će dovesti do postavljanja Webbove solarne mreže.
PREMA NASA-INIM PODACIMA, ANIMACIJA PRIKAZUJE PUTOVANJE WEBBA.
Webb će ostati na unutarnjoj bateriji dok se ne otvori solarna mreža.
Webb je sada raširio svoju mrežu i imamo potvrdu da prima energiju.
Mreža se raširila.
To!
To te ja pitam!
Kada dođe na svoje radno mjesto, oko milijun i 600 tisuća km od Zemlje,
postavit će ga kontrolori teleskopa
u Operativnom centru misije, takozvanome MOC-u.
OPERATIVNI CENTAR MISIJE
U idućim tjednima
Webb će nastaviti postavljati antene, zaslon i zrcala.
Svaki je postupak kritičan i složen korak
kako bi se sastavio teleskop od sedam tona.
Webb su osmislili neki od najpametnijih umova na svijetu
i svi će oni gledati kao na iglama.
Ako nešto pođe po zlu,
čovječanstvo zapravo ne može ništa učiniti.
Svi čestitaju ljudima zbog lansiranja
i sretni smo zbog čestitaka.
Ali svi znamo da ono najteže tek slijedi.
Postavljanje je teleskopa poput slaganja IKEA-ina stola
1 600 000 km dalje, robotski.
Webb se kreće 1,6 km u sekundi.
Uskoro prolazimo kroz Mjesečevu orbitu,
tako da je sad oko 370 000 km od nas.
Webb putuje do točke L2,
1 600 000 km od Zemlje.
Ako želite vidjeti slabe zvijezde,
ne gledate ih iz grada, nego idete na selo.
Odlazak do točke L2 za nas predstavlja odlazak na selo.
To je mjesto gdje se gravitacija Sunca i gravitacije Zemlje mogu spojiti
i formirati stabilnu orbitu oko Sunca.
Astronautima Apolla trebalo je oko tri dana
da sa Zemlje odu na Mjesec.
Da bismo došli do točke L2, treba nam 30-ak dana.
A pritom već slažemo teleskop.
Ovo mi je prvi put. Malo sam nervozna.
Pogotovo zbog ove misije. Nema popravaka, zar ne?
Svi problemi koji se pojave, svi izazovi,
moramo ih riješiti.
Stotine nas stalno rade
u Operativnom centru misije,
posebice ekipa za letne operacije.
Možemo komunicirati s teleskopom
preko Operativnog centra misije.
Šaljemo naredbe u teleskop ili blokove koda
da mu kažemo što da radi, koju aktivnost.
Ne možemo vidjeti teleskop u svemiru, predaleko je,
pa imamo alat koji je zapravo animirani model teleskopa,
gdje vidimo kako se teleskop otvara.
Kao žena, Latinoamerikanka,
poput jednoroga sam u ovoj industriji.
Nisam imala nikoga poput sebe kao uzor.
Dobila sam NASA-inu značku s 19 godina.
Nisam očekivala da ću to postići tako brzo, doći na tako prestižno mjesto.
Ali čim sam došla, znala sam da ću ostaviti trag.
Razvijam kod i postupke za sustav postavljanja teleskopa.
Bez obzira na to što radimo u orbiti,
svi ti sustavi moraju funkcionirati, i to kao jedan.
POSTAVLJANJE ZASLONA TRI DANA NAKON LANSIRANJA
TOČAKA RASPADA SUSTAVA
Zamjeniče, CR je prikazan. Imate vodstvo u prvom razdoblju.
Nastavite. Spremni smo.
Prijam. Kod izvršenja.
Naredbe izgledaju dobro. Spremna si.
Izvrši.
Većina mogućih točaka raspada sustava nalazi se u zaslonu.
Ako se mehanizmi pomaknu, bit će to loš dan.
U redu, voditeljice, motor je spreman.
-Možeš nastaviti. -Izvršavam.
Prijam, šefice. Zadovoljna sam tim potezom.
Nastavi.
Bez obzira na sva ispitivanja, baš kao s padobranom,
bit će onoliko dobar kako ste ga prošli put složili.
A ne znate koliko je dobro složen
dok ne iskočite iz aviona i povučete uzicu.
Prijeđite na korak 031 za skupinu šest.
Prijam. Na krilu.
OC, dobro izgleda. Nastavi.
Dobro. Nastavljamo. Pokreni.
Procedura je dobra. Možeš izvršiti.
Izvršavam.
Možeš uključiti.
Dobro. Da vidimo kako rade.
OC, možeš izvršiti postavljanje.
Izvršavam.
Mogu potvrditi da je svih pet slojeva sunčanog zaslona posve zategnuto.
To!
Hvala, zamjenice.
Postignut je važan korak. Odlično, ekipo za zaslon.
Svaka čast.
U redu, čestitam svima. Čestitam.
Bio je to dobar dan. Bilo je teško predvidjeti, ali evo ga.
Hladi teleskop, kako i treba.
Predivan osjećaj.
Od ovoga trenutka eliminirali smo 266
od 344 točaka raspada sustava.
Ne mogu se pokvariti jer više nisu potrebne.
Ali morate i dalje biti oprezni
jer ima još posla.
POSTAVLJANJE PRIMARNOG ZRCALA DVA TJEDNA NAKON LANSIRANJA
TOČKE RASPADA SUSTAVA
-'Jutro. -Pozdrav svima.
-'Jutro. -Dobro jutro.
Lijepo te vidjeti.
Postaje u Madridu zelene su, čekaju primopredaju.
OC, zamjenik je na položaju.
Voditeljica je provjerila te parametre. Krećemo s motorom.
Da krila primarnog zrcala ne sjednu,
vibrirala bi na način na koji ne bismo htjeli.
A ta bi vibracija rezultirala zamućenjem slike.
Došli smo do punog učitavanja
pa sada prelazimo na korak 046
da osposobimo i aktiviramo SCS-256.
Ovdje voditelj postavljanja, ti su pokazatelji dobri.
Krećemo s motorom.
Hajde. Postavi ga.
-Gle, počinje izlaziti. -Vidi se kako se miče.
Skoro smo na pola puta s 54.
Pogledajte.
-Ulazi. -Da.
Nastavi.
-Devedeset i pet. Devedeset šest. -Da.
-Tako! -Da.
Četiri…
tri, dva, jedan.
I postavili smo promatračnicu JWST.
Primarno zrcalo.
-Uspjeli smo! -Prelijepo je.
Da.
Svemogući Bože.
Ma čas posla.
Tebe sam prvoga potražio.
Da čujem. Kako se osjećaš?
S obzirom na prošlost, ovo je prošlo lakše od očekivanja.
Bilo je predivno promatrati kako se sve odvijalo.
Sve je prošlo glatko, bilo je uzbudljivo.
Htjela sam otvoriti pjenušac, ali, nažalost, nisam ga imala…
Želim vam reći koliko sam uzbuđen i emotivan.
Složili smo teleskop u orbiti.
Osobno cijenim vašu žrtvu
koju ste posvetili veličanstvenom teleskopu
kakav svijet nije vidio.
Kakav je osjećaj ispisivati povijest?
Osjećaj je sjajan!
JWST je dovršio sve svoje glavne operacije postavljanja.
Sve protječe spektakularno.
Imamo najveću, najsloženiju promatračnicu
koju smo poslali u svemir i možemo očekivati sjajne slike.
Ljudi, uspjeli smo!
JWST JE POSTAVLJEN!
Teško je zamisliti kako će izgledati te prve slike.
Proučavam kako se galaktike mijenjaju,
zanima me kako nastaju zvijezde i crne rupe
u galaktikama i kako se ti procesi mijenjaju tijekom vremena.
Veselim se snimkama dubokog polja.
U tim dubokim poljima moći ćemo vidjeti
najudaljenije galaktike.
No udaljen je oko 1 600 000 km od Zemlje,
a još mnogo toga može poći po zlu.
Uvijek.
Imamo još 49 mogućih točaka raspada koje nikad ne nestanu.
Ako makar jedna od njih pođe po zlu,
misija može propasti.
PROSINAC 1993.
Neugodno zamućen Hubbleov teleskop.
Jedno od dva zrcala teleskopa oštećeno je,
što zamućuje slike.
Svemirski teleskop Hubble, uključili smo ga, izgubio je oštrinu.
Dužina fokusa primarnog zrcala bila je pogrešna.
Bila je to katastrofa za znanstvenike koji su računali na te slike.
Ne mogu ni zamisliti koliko su astronomi
tada bili razočarani.
Bilo je loše. Čak se i ja kao dijete sjećam. „Joj, ne!”
Imat ćeš pune ruke posla.
Možda bi trebao upaliti svjetiljke.
Dobra ideja.
Astronauti su otišli onamo i dodali optički dio.
Poput malih naočala koje su fiksirale tu duljinu fokusa.
-Jedan svijetli piksel. -Evo ga!
Evo.
-Vidimo piksele. -Uspjeli smo!
Kod Webba je najteže to
što je predaleko.
Ako postoji problem, ne možemo poslati astronaute da ga riješe.
PORAVNAVANJE TELESKOPA 40 DANA NAKON LANSIRANJA
Poravnat ćemo teleskop.
Prefokusirati ga.
To je složen postupak.
Hubbleov duh već desetljećima nesumnjivo progoni ovu ekipu.
Mnogi su moji mentori bili uključeni u Hubble.
Svi su me upozorili na loš dan.
Javno je, vidljivo, ružno i ne želiš to proživjeti.
U posljednjim smo satima uzeli hrpu kalibracijskih podataka
da izmjerimo stanje teleskopa.
Nitko od nas još ih nije pogledao.
Idemo.
Galaktike posvuda.
Galaktike.
Mnogo je više galaktika nego zvijezda.
Prekrasna je i oštra.
Takva i treba biti.
Šest mjeseci nakon lansiranja najmoćnijeg teleskopa u svemir
ekipa u sobi kontrole leta svemirskog teleskopa priprema se
otkriti ono što su astronomi diljem svijeta
čekali desetljećima:
prve slike u boji teleskopa.
Misliš da je ovo najbolji položaj za tu skupinu?
Probao sam razne rotacije,
no budući da je kvadrat, možemo raditi što želimo.
Te infracrvene informacije daju nam mnogo više detalja
nego što bismo mogli vidjeti Hubbleom.
I sad kad ih vidite,
znate da više nema nikakve sumnje.
Neobrađene slike koje dobijemo iz teleskopa isprva su crno-bijele.
Zatim se bacim na piksele
i pojačam boje što je više moguće.
Jer cilj je posla zapravo otkrivanje
bogatstva i složenosti podataka,
a da ih ne mijenjate. Sve je tu.
Svemir se skriva u tami i moramo ga iznijeti na vidjelo.
Boje su na slici važne. Imaju astrofizičko značenje.
Na tome radimo izravno sa znanstvenicima
i slušamo što oni vide na tim slikama.
Ovo je crveni kanal slike, iako je crno-bijel.
Kad sve spojim u boji, bit će crveno.
Svaka daleka galaktika ovdje, svi ti mutni objekti
pokazat će se i isticati jarkocrvenom bojom.
Onda mogu spojiti zeleni kanal,
a sad vidite kako boja oživljava,
crvena i zelena.
Zelena uglavnom prikazuje obližnje galaktike
i, naravno, zvijezde.
Zatim, kad uključim kratkovalne dužine plave boje,
slika oživi.
Ove su slike tako dragocjene. One su poput naše djece.
Brinuli smo se o njima
i pripremali ih za otkrivanje svijetu.
To je važan trenutak
jer to nije samo golem podvig znanosti.
To je golem podvig čovječanstva.
Mislim da je ovo uzbudljivo doba.
I velika je čast što možete sudjelovati u tako nečemu.
OBJAVA SLIKA 11.7.2022.
Danas će naše razumijevanje svemira postati jasnije.
Da. Predsjednik Biden otkrit će
toliko iščekivanu prvu sliku u boji
s NASA-ina svemirskog teleskopa Webb.
SJEDIŠTE NASA-E
Mislim da trebamo početi sa slikom koju predsjednik otkriva večeras.
-Može? -Savršeno.
Ovo zovemo Webbovim prvim dubokim poljem.
Ovo je izvorni razlog za promatračnicu.
Mislimo da je ovo dosad najdublji pogled u svemir.
Dakle…
Molim vas.
Dakle…
Za najdublje slike Hubbleu su trebali tjedni.
Snimili smo ih za par sati.
-To što vidite… -Prelijepo.
…golema je nakupina galaktika.
Kad gledamo takav vrtlog, je li to cijela galaktika?
Da, cijela.
Gotovo je svaka točka galaktika.
Na fotografiji ih je više od 7000.
-Galaktike koje nismo… -Sedam tisuća na ovoj slici?
Ovo je polje tako veliko kao da uzmete zrno pijeska
i ispružite ga…
-Da. -To je taj omjer.
To je sićušno polje na nebu.
Kamo god da smo pogledali, nebo je prepuno galaktika.
Odmah ih vidimo.
-Vidite li crvenu točkicu? -Vidim.
-To je najdalja koju smo našli. -Bože.
To je 13,1 milijardu godina.
Pokazat ćemo da je…
-Svemir je star 13,8 milijarda godina. -Tako je.
Kad to budem opisivao predsjedniku, što želite da mu kažem?
Gledate naše porijeklo
i porijeklo svake galaktike i zvijezde u svemiru.
-To je naša povijest. -To je cijela naša povijest.
Cijela naša povijest.
Što više otkrivamo bespuća svemira,
to više želim znati tko sam i što sam.
I kako se uklapam u sve ovo.
Danas je povijesni dan za Ameriku i cijelo čovječanstvo.
Dobit ćemo uvid
u najstarije zabilježeno svjetlo u povijesti svemira
prije više od 13 milijarda…
Ponovit ću to, prije 13 milijarda godina.
Teško je to i pojmiti.
Pogledajmo prvu sliku
ovoga čudesnog teleskopa.
WEBBOVO PRVO DUBOKO POLJE
Bože!
Prva slika teleskopa James Webb.
Evo je!
Galaktike do ruba vremena. O, Bože!
Dobro…
MOJA REAKCIJA NA JEDNU OD PRVIH SLIKA JWST-A
Zbilja je dojmljivo.
Bože!
Nemam riječi.
Sve to pomalo zapanjuje, narode.
Fantastično je.
-Vidiš li lukove? -Da.
To su maksimalne skupine.
To je baš fora fotka. Prekrasna je.
Ajme meni!
ASTROFIZIČARKA
Preko nas vam prenose poruku da se tako istraživanje naziva…
…teleskopom James Webb…
Prvi put to vidimo i to zahvaljujući teleskopu James Webb.
I ja i moji kolege bili smo radosni i zapanjeni.
Slika nas je razveselila kad smo je vidjeli.
U sebi smo znali da ćemo vidjeti što god da je ondje.
JWST!
SVEMIRSKI CENTAR GODDARD
Pripremimo se otkriti svoju sliku.
Evo je, zove se Stephanov kvintet.
I čudesan je. Giovanni, što misliš?
Zrake prolaze.
Kao magla.
STEPHANOV KVINTET UDALJEN 290 MILIJUNA SVJETLOSNIH GODINA
STUPOVI STVARANJA UDALJENI 6500 SVJETLOSNIH GODINA
Stupovi stvaranja područje su koje stvara zvijezde
u našoj galaktici Mliječni put.
Svaka točka svjetlosti koju vidimo
zvijezda je nalik našem Suncu.
Mi, naš Sunčev sustav, pa čak i mi sami,
nastali smo iz istog materijala
koji vidimo na ovim krasnim slikama.
Željezo u krvi i kalcij u kostima
nastali su od zvijezde koja je eksplodirala prije više milijarda godina.
Novonastale zvijezde okružuje prašina.
Moramo vidjeti kroz tu prašinu,
a infracrvena svjetlost to nam omogućava.
FANTOMSKA GALAKTIKA UDALJENA 32 MILIJUNA SVJETLOSNIH GODINA
Ovo je zvijezda koja umire, gledamo njezin posmrtni hropac.
MAGLICA TARANTULA UDALJENA 170 000 SVJETLOSNIH GODINA
Prekrasan pogled na galaktiku Kotač
daje nam detaljniji uvid u sudar galaktika.
MAGLICA CARINA UDALJENA 7600 SVJETLOSNIH GODINA
Nova otkrića u području znanosti o egzoplanetima nevjerojatna su.
Nedavno smo otkrili ugljični dioksid u plinovitu divu
kako kruži oko zvijezde nalik Suncu oko 700 svjetlosnih g. dalje.
To je prvi jasan i detaljan dokaz postojanja ugljičnog dioksida
ikad otkriven na planetu izvan Sunčeva sustava.
I dalje me oduševljava.
Nevjerojatno je. Mislim…
Da, preplavi me.
Mislim da je to dobar primjer onoga
što mi ljudi možemo učiniti kad radimo za nekakav dobar cilj.
Mnogo je lošega na svijetu.
Ovo je teško doba.
A ovo je…
Ovo je dobro. Ovo je tračak svjetlosti
u inače mračnom vremenu. Nema sumnje.
Webb pokazuje što je moguće
kad se udružimo i učinimo nešto teško.
Deset tisuća ljudi, njihove snage i slabosti,
svi imaju niz razloga zašto ne bi uspjelo,
no okupljaju se kao izvrstan tim i uspješno rade svoj posao.
Ako to možemo,
zamislite druge probleme koje možemo riješiti.
Za mene je to nada koju smo prenijeli u svemir, zar ne?
Svaki dan pokazuje svoju moć.
Ispisali smo povijest, gledamo 13 i pol milijarda godina unatrag.
Ponosim se. Puna sam nade.
Jer ove slike danas svijetu pokazuju
da moramo još mnogo toga istražiti u svemiru
i kako smo povezani.
Ovo je samo početak.
Unucima mogu reći da sam bio u timu koji je izradio teleskop
koji će odgovoriti na važno pitanje: „Jesmo li sami ili nismo?”
Svaki svemirski teleskop našao je nešto što nismo predvidjeli.
Nadam se da ćemo s nečim velikim poput Webba
vidjeti nešto posve neočekivano.
KRAJEM 2022. GODINE WEBB JE OTKRIO SVOJ PRVI EGZOPLANET:
NEPOZNAT PLANET VELIČINE ZEMLJE, UDALJEN 41 SVJ. GODINU.
PODACI S TELESKOPA JAMES WEBB
DOSTUPNI SU SVIMA NA SVIJETU.
NASA JE PRVOTNO ZAHTIJEVALA MISIJU OD PET GODINA.
DANAS JE PREDVIĐENA NA VIŠE OD DESETLJEĆA.
Prijevod titlova: Željko Radić