Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
Šodien PVO paziņoja, ka COVID-19 ir kļuvis par pandēmiju.
Es izdodu rīkojumu: "Palieciet mājās, palieciet drošībā!"
...kas gandrīz visiem mūsu iedzīvotājiem liek
gluži vienkārši palikt mājās.
Sākot no šī vakara, jums jāievēro ļoti vienkāršs noteikums.
Jums jāpaliek mājās.
2020. gada marts. Pasauli pārņem nāvējošs vīruss.
PALIECIET MĀJĀS, JA VARAT
Pēkšņi mūsu dzīve ir apturēta.
Bet kad apstājamies mēs,
ievērojamas pārmaiņas sāk notikt dabas pasaulē.
Tīrāks gaiss.
Tīrāks ūdens.
Un dzīvnieku dzīve uzlabojas tā, kā tas nav pieredzēts gadu desmitiem.
Kopš izolācijas sākuma filmējot piecos kontinentos...
esam iemūžinājuši dabas neparasto reakciju.
Sākot no okeāna milžiem, kas ar mazuļiem sazinās jaunā veidā...
un gepardiem, kuru mazuļiem uzlabojas izredzes izdzīvot...
Šis ir vislabākais laiks, kad viņa var būt māte.
Līdz apdraudētiem pingvīniem, kam šī ir izcili laba vairošanās sezona.
Šī ir unikāla iespēja ielūkoties savvaļas dzīvnieku dzīvē un pasaulē
un redzēt, kādas tās ir, kad mūsu iejaukšanās ir samazinājusies.
Tas ir nebijis globāla mēroga eksperiments.
Šis ir gads, kad Zeme izmainījās.
STĀSTA DEIVIDS ATENBORO
Jau pāris stundu pēc izolācijas sākuma daudzi no mums pamana klusumu.
Globālajam satiksmes troksnim samazinoties par 70 %,
kļūst dzirdamas jaunas skaņas -
putnu dziesmas.
SANFRANCISKO ASV
4,7 MILJONI IEDZĪVOTĀJU
Šie baltgalvas zvirbuļi
klusumam pielāgojas, darot ko pārsteidzošu.
Tā kā tie dzīvo Zelta vārtu tilta paēnā,
to dziesmu apslāpēja mašīnas.
Bet nu, kad satiksmes intensitāte te ir samazinājusies līdz 1950. gadu līmenim,
pētnieki ar pārsteigumu konstatē jaunas notis zvirbuļu pārošanās saucienā.
Un var cerēt, ka šī putniem būs labākā vairošanās sezona vairāku gadu laikā.
Samazinās ne tikai trokšņa līmenis.
Ātrums, ar kādu visā pasaulē samazinās gaisa piesārņojums, ir šokējošs.
Dažu dienu laikā
Losandželosa piedzīvo labāko gaisa kvalitāti 40 gadu laikā.
Ķīnā toksisko gāzu līmenis atmosfērā samazinās uz pusi.
Un Indijā, kur parasti gaisa piesārņojums ir viens no lielākajiem pasaulē...
tikai 12 dienas pēc izolācijas sākuma...
DŽALANDHARA - INDIJA 1 MILJONS IEDZĪVOTĀJU
...parādās elpu aizraujošs skats.
Mēs sēdējām pie galda, brokastojām,
un tad iesteidzās mans tētis.
ANŠULS ČOPRA
Viņš teica: "Nāciet augšā! Var redzēt kalnus."
Fotogrāfs amatieris Anšuls
dodas skatīties, par ko bija tāds satraukums.
Cilvēki stāvēja uz jumtiem un teica:
"O! O! Kalni. Kalni."
Un es apstājos un ieraudzīju.
Skaidrā laikā mēs pirmo reizi mūžā
varam redzēt Himalajus.
Vairāk nekā 200 kilometru attālā
augstākā kalnu grēda pasaulē,
ko 30 gadus bija apslēpis smogs,
pēkšņi ir redzama.
Es nespēju noticēt savām acīm.
Visu laiku Himalaji ir bijuši tepat - aiz piesārņojuma.
Anšula foto, kurā šis brīdis iemūžināts, kļuva populārs visā pasaulē.
Tas spilgti apliecina:
tiklīdz mēs apstājāmies, Zeme atkal varēja elpot.
Izolācija ievelkas uz vairākām nedēļām.
4 NEDĒĻAS
Un aizliegums ceļot ierobežo mūsu pārvietošanos vēl vairāk.
Brīvdienas, kurās, iespējams, plānojāt doties, - atceliet tās!
Pasažieru un rezervāciju skaits ir samazinājies.
Lidojumi ir gandrīz beigušies.
Pasaulē to skaits ir krities par aptuveni 90 %.
2020. gada aprīlī
starptautisko tūristu skaits bija par 114 miljoniem mazāks
nekā tajā pašā mēnesī gadu iepriekš.
Spānijā tūristu skaits nokritās no vairāk nekā septiņiem miljoniem uz nulli.
FLORIDA - ASV 22 MILJONI IEDZĪVOTĀJU
Un Floridā pludmales, kas parasti pavasara brīvlaikā bija atpūtnieku pilnas,
ir tukšas.
Vai tā varētu būt kāda apdraudēta jūras radījuma iespēja
palielināt savējo skaitu?
Ik pēc diviem trim gadiem jūras bruņurupuču mātītes atgriežas
tajos krastos, kur pašas izšķīlušās,
lai dētu olas.
Bruņurupuču skaits visā pasaulē strauji samazinās -
daļēji tāpēc, ka tie nevēlas doties uz arvien rosīgākajām pludmalēm.
Bet šogad...
ir citādi.
Mūsu operatoram, kurš sadarbojas ar vietējiem pētniekiem,
ir tā laime filmēt te, Džunobīčā...
vienā no blīvākajām logerheda bruņurupuču ligzdošanas vietām pasaulē.
Vairošanās sezonas sākumā
šī mātīte pirmo reizi mūžā
olas var dēt mierīgi.
Un nākamo nedēļu laikā
simtiem citu darīs tāpat.
Jau sen tiek uzskatīts, ka cilvēku radītais traucējums
bruņurupuču vairošanos būtiski kavē.
Bet šī ir pirmā reize, kad zinātnieki var precīzi izmērīt
šīs ietekmes apmēru.
Katru rītu šī pētnieku grupa
skaitīja bruņurupuču atstātās pēdas, kas ved pie ligzdām.
Pēdējo desmit gadu laikā
veiksmīgas logerhedu ligzdošanas vidējais īpatsvars
bija noslīdējis līdz nieka 40 %.
Vai ir veicies labāk, kad pludmale bijusi tikai bruņurupuču rīcībā?
Kad pludmales cilvēkiem bija slēgtas,
šis rādītājs uzlēca līdz 61 %. Tas ir augstākais, ko esam redzējuši.
DR. DŽASTINS PERO BRUŅURUPUČU PĒTNIEKS
Šī ir ārkārtīgi strauja uzlabošanās.
Katra nākamā veiksmīgā ligzda nozīmē vēl aptuveni 100 bruņurupucīšu,
un katram no tiem ir iespēja izaugt un pašam radīt pēcnācējus.
Kad pludmales bija slēgtas, to, ko šie dzīvnieki ir darījuši miljoniem gadu,
tie spēja izdarīt sekmīgāk nekā tad, kad te ir cilvēki.
6000 kilometru tālāk,
Amerikas rietumu krastā...
nebijis klusums zem viļņiem sniedz jaunu iespēju
okeāna milžiem.
AĻASKAS DIENVIDAUSTRUMI ASV
1,3 MILJONI TŪRISTU GADĀ
Katru gadu vairāk nekā 10 000 kuprvaļu
migrē no Havajām...
uz šiem Aļaskas līčiem, lai barotos.
Parasti tiem šajos ūdeņos būtu jāsadzīvo
ar kuģiem, kas atved miljonu tūristu gadā.
Bet nu, kad visi kruīzi ir atcelti,
zem ūdens ir gandrīz 25 reizes klusāks.
Šajā klusumā zinātnieki, izmantojot zemūdens mikrofonus,
konstatē ievērojamas pārmaiņas.
Kuprvaļi cits ar citu sarunājas biežāk...
un citādāk.
Bija tiešām aizraujoši un ļoti aizkustinoši...
KRISTĪNA GABRIELA VAĻU PĒTNIECE
...dzirdēt, cik ilgi šie vaļi cits ar citu sarunājas.
Viens vokalizē un tad otrs, un tad māte ar mazuli.
Es iepriekš neko tādu nebiju dzirdējusi.
Varat iedomāties, kā būtu, ja jūs ar draugiem censtos sarunāties,
atrodoties pārpildītā bārā.
Tas ir grūti, un jūs daudz neko nesakāt, bet, kad sakāt, ir jākliedz.
DR. SŪZIJA TĪRLINKA VAĻU PĒTNIECE
Bet, ja atrodat jauku, klusu kafejnīcu,
kur trokšņa nav,
jūsu saruna var būt daudz detalizētāka un lietderīgāka.
Bet ir kaut kas vēl pārsteidzošāks.
Tagad vaļi var sazināties lielākā attālumā, netiekot pārtraukti.
Un dažas mātes, kā šī, atstāj savus mazuļus vienus.
Kas tāds ir novērots ārkārtīgi reti.
Tagad viņa var doties baroties,
būdama droša: ja mazulim viņu vajadzēs, viņa to dzirdēs.
Barojošai mātei ir jāēd, cik daudz vien var,
un vislabāk to var izdarīt, medījot kopā ar citiem pieaugušajiem.
Vaļi ienirst...
uzpūš cilindrisku burbuļu sienu...
sadzen zivju tūkstošus baros...
un tos kāri aprij.
Šī ir viena no dabas iespaidīgākajām izrādēm.
Klusuma iedrošinātas,
kuprvaļu mātītes šādi var sadarboties biežāk.
Šogad šī vieta ir vaļu rīcībā.
Tie dara, ko vien grib, kur vien grib un kad vien grib.
Iepriekšējos gados
pieaugt izdevās tikai 7 % mazuļu,
bet šajā sezonā, ļoti iespējams, izdzīvos daudz vairāk.
Cerams, ka pēc dažiem smagiem gadiem, kad vaļiem pārāk labi neklājās...
DŽENITA NĪLSONE VAĻU PĒTNIECE
...šī pandēmija ir ļāvusi tiem uzelpot tieši tad, kad tas bija vajadzīgs.
Zemūdens trokšņa līmenis ir mainījies ne tikai Aļaskā.
Pirmajos trijos izolācijas mēnešos kuģu satiksme pasaulē samazinājās par 17 %,
uzlabojot okeāna iemītnieku dzīvi.
HAURAKI LĪCIS JAUNZĒLANDE
Pie Jaunzēlandes krastiem
delfīnu sazināšanās attālums ir trīskāršojies.
SALIŠU JŪRA KANĀDA
Un Vankūverā pētnieki reģistrē četrkārtīgu kuģu radītā trokšņa samazināšanos.
Zobenvaļiem tas medībās
ļauj sonāru izmantot daudz efektīvāk.
Pagājuši trīs pandēmijas mēneši.
3 MĒNEŠI
Amerikas Savienotajās Valstīs gandrīz puse darbinieku strādā no mājām.
Un ceturtā daļa pasaules uzņēmumu ir slēgti.
Bāri, restorāni un kafejnīcas paliek slēgti.
Ņemot visu vērā, mazumtirdzniecības uzņēmumi ir slēgti.
Tagad ir pamestības sajūta. It kā apkārt neviena nebūtu.
Pasaules lielākajās pilsētās
cilvēku skaits ielās ir samazinājies par vairāk nekā 90 %.
Kad pilsētas ir gandrīz pamestas,
parādās ievērības cienīgi kadri,
kuros redzams, kā dzīvnieki izmēģina dzīvi pilsētā.
SENTLŪSIJA DIENVIDĀFRIKA
Nīlzirgs, kas dodas uz degvielas uzpildes staciju.
TELAVIVA IZRAĒLA
Šakāļi, kas izbauda vietējo parku.
SANTJAGO ČĪLE
Pat puma, kas klaiņo pa ietvi.
Bet viens dzīvnieks šai pamestajai pilsētas telpai
pielāgojas īpaši atjautīgi.
NARA JAPĀNA
13 MILJONI TŪRISTU GADĀ
Plankumaino briežu bars Narā ir dzīvojis
vismaz 1300 gadu.
Lielākajā daļā pļavu, kur tie meklēja barību,
ir uzceltas ēkas.
Taču šie parasti biklie dzīvnieki bija atraduši risinājumu.
Brieži vērsās pie Naras tempļu apmeklētājiem - 13 miljoniem gadā...
un atklāja, ka, izrādot mazliet cieņas...
tie tiks gardi atalgoti.
Rīsu kliju krekeri kļuva par būtisku to diētas sastāvdaļu.
Taču pandēmija to izmainīja.
Briežu iecienītais ēdiens pazuda vienā mirklī.
Nav cilvēku - nav krekeru.
Pastāv bažas, ka brieži varētu ciest badu,
taču dažiem no vecākās paaudzes, šķiet, ir plāns.
Tie ved baru ārā no tempļa teritorijas,
un izskatās, ka tie skaidri zina, kurp iet.
Pa lielu ielu tie dodas...
dziļi iekšā pilsētas betona džungļos.
Bet kur šajā urbānajā vidē tie atradīs ko ēdamu?
Nogājis divarpus kilometru...
bars apstājas.
Reiz šis necilais laukumiņš bija daļa no briežu ganībām.
Apbrīnojamā kārtā vecākie brieži,
šķiet, ir atcerējušies, ka šajā vietā tie mēdza ēst.
Un te ir viss, kas tiem vajadzīgs:
zaļa zāle, lapas un ārstniecības augi.
Turpmāko nedēļu laikā
tie ganās atlikušajos neskartās zemes gabaliņos.
No cilvēku prombūtnes ir vēl kāds ieguvums.
Zinātnieki ir atklājuši ne vien to, ka no jaunās diētas brieži kļūst veselīgāki,
bet arī to, ka mazāk apmeklētāju nozīmē mazāk plastmasas atkritumu,
kuri briežus var nonāvēt.
Pat tad, kad šķiet - dzīvniekiem mūsu klātbūtne ir ieguvums...
daudzos gadījumos tiem patiesībā ir labāk bez mums.
Četri mēneši pēc izolācijas sākuma. Kur vien atkāpjamies...
BUENOSAIRESA - ARGENTĪNA 15,2 MILJONI IEDZĪVOTĀJU
...mūsu atstātā vieta dod jaunas iespējas dzīvniekiem.
Argentīnā...
parasti biklās kapibaras
dodas reidā pa šī bagātā priekšpilsētas rajona koptajiem dārziem...
kas izveidoti mitrainēs, kur agrāk bija to mājas.
Šķiet, nekas neliegs izbaudīt to, kas agrāk tām piederēja.
Nu...
gandrīz nekas.
Jo ilgāk esam prom, jo dzīvnieki kļūst drošāki.
Un, kad safari sezona Āfrikā ir atcelta...
MPUMALANA - DIENVIDĀFRIKA 4,2 MILJONI TŪRISTU GADĀ
...kāds nāvīgs mednieks noteikumus pārraksta.
Šis luksusa namiņš stāv tukšs.
Taču drīz sāk ierasties jauni viesi.
Zaļie mērkaķi rezervē vietu pie baseina.
Savukārt impalas un antilopes njalas
cienājas pie salātu bāra.
Bet tūlīt aiz tām...
pilnīgi pieaudzis leopardu tēviņš.
Šī parasti naksnīgā mednieka parādīšanās dienas laikā
ir īsts pārsteigums.
Jo īpaši mūsu filmēšanas grupai.
Tikai stāviet mierīgi!
RASELS MAKLOLINS DZĪVĀS DABAS OPERATORS
Man dzīvē ir bijuši baisi brīži, bet šis pārspēj visus.
Visā Āfrikā
cilvēki leopardiem ir atņēmuši vairāk nekā 60 % teritorijas,
tāpēc medīt kļūst arvien grūtāk.
Bet te, tā kā viesu tuvumā nav,
šis leopards saskata izdevību
un krasi maina savu uzvedību.
Tas sāk medīt pa dienu.
Kaut arī tas neizdodas uzreiz...
pēc maza brīža...
viņa jaunā stratēģija...
atmaksājas.
Leopardu skaits Āfrikā
pēdējo 25 gadu laikā ir samazinājies par vairāk nekā 30 %.
Taču, pilnā mērā izmantojot šo jauno izolācijas laika zviedru galdu,
šis leopards dzīvo zaļi.
Šis gandrīz ir kļuvis par viņa namiņu. Par viņa privāto karalisti.
Kopš pandēmijas sākuma pagājuši seši mēneši.
6 MĒNEŠI
Septembrī vairāk nekā 40 valstīs aizvien ir spēkā ierobežojumi,
kas ierobežo rīcības brīvību vairāk nekā 3 miljardiem cilvēku.
Lieli pasākumi,
ieskaitot sporta sacensības, koncertus un festivālus,
neatsāksies, kamēr nebūs uzticama pretlīdzekļa, piemēram, vakcīnas.
Kamēr mēs pielāgojamies jaunajai dzīvei,
daba turpina atjaunoties.
GANGA INDIJA
Indijā skābekļa līmenis Gangas upē ir palielinājies par 80 %.
ATLANTIJAS OKEĀNA PIEKRASTE MAROKA
Un Atlantijas okeāna piekrastē Āfrikā
ūdens tīrības vērtējums strauji mainās no "slikta" uz "izcilu".
Mūsu samazinātā pārvietošanās turpinās jau tik ilgi,
ka no tā iegūst vesela dzīvnieku jaunā paaudze.
KEIPTAUNA DIENVIDĀFRIKA
4,7 MILJONI IEDZĪVOTĀJU
Šeit, Dienvidāfrikas krastā,
lepni jaunie vecāki dodas rīta gaitās.
Āfrikas Kapzemes pingvīni.
Tie ir apmetušies tieši mums līdzās.
Vairošanās sezonas laikā
tie katru rītu dodas uz jūru zvejot.
To jaunuļi ir ļoti prasīgi.
Ik dienu tiem nepieciešama barība, kas sver ap 15 % no pašu masas.
Par laimi, Kapzemes pingvīni ir ļoti labi mednieki.
Tie spēj ienirt līdz 80 metriem dziļi,
lai mielotos ar baros peldošajām zivīm un vēžveidīgajiem.
Taču nogādāt lomu pie izsalkušajiem putnēniem nav viegli.
Iepriekšējos gados šīs pludmales bija cilvēku pilnas.
Un, kad pingvīni bija gatavi no zvejas atgriezties,
ceļš izrādījās aizšķērsots.
Tāpēc daudzi no tiem gaidīja ūdenī līdz saulrietam...
kad ļaudis devās mājās.
Bet šogad pludmale ir tukša.
Pingvīni vecos ieradumus atmet
un nu dodas mājup jau pēc dažām jūrā pavadītām stundām
ar pilnu vēderu zivju putnēniem.
Un, tā kā gaišs būs vēl ilgi, tie var doties uz jūru vēlreiz.
Nu šie putnēni tiek baroti divas vai pat trīs reizes dienā.
Tie ir veselīgāki un aug ātrāk,
turklāt vairākas ģimenes, kā šī, sekmīgi audzina dvīņus.
Un ne tikai tas.
Nākamo nedēļu laikā
daži vecāki veiksmīgi uzaudzinās vēl vienu perējumu.
Tas šeit tiek novērots pirmo reizi vairāk nekā 10 gadu laikā.
Gadiem ilgi mēs pieņēmām, ka pingvīni un cilvēki
šeit sadzīvo labi.
Taču patiesībā mēs to dzīvi apgrūtinājām.
Un, tā kā pingvīnu skaits Dienvidāfrikā
pēdējo 30 gadu laikā ir samazinājies par 70 %...
tiem ir vajadzīga visa palīdzība, ko vien varam sniegt.
Labi klājas ne tikai pilsētās dzīvojošo dzīvnieku jaunuļiem.
Nu jau šīgada ierobežojumu ietekmi
izjūt pat pasaules pirmatnējos apvidos.
MASAI MARA - KENIJA VAIRĀK NEKĀ 300 000 TŪRISTU GADĀ
Tas ir mainījis kāda liela kaķa spēju nosargāt savus mazos.
Gepards.
Ātrākais sprinteris uz Zemes.
Taču tam ir sava vājā vieta.
Tā smalkā miesasbūve nozīmē, ka tas nav tik spēcīgs kā citi plēsēji,
piemēram, lauvas un hiēnas.
Tie labprāt nozagtu geparda maltīti
un nevilcinātos arī nogalināt mazuli.
Gepardi cenšas izturēties neuzkrītoši,
taču, tā kā jābaro divi mazuļi,
šai mātei medījums ir vajadzīgs ik pēc divām trim dienām.
Kamēr viņa medī,
sešus mēnešus vecie mazuļi slēpjas garajā zālē.
Bet, tiklīdz medījums iegūts, viņai jāizšķiras.
Viņa no mazuļiem ir vairākus simtus metru tālu,
taču liemenis ir pārāk liels, lai to aizvilktu atpakaļ.
Bet, ja viņa to atstās, to var nolaupīt maitēdāji.
Risinājums - izmantot klusu, čiepstošu saucienu...
lai pasauktu mazuļus pie sevis.
Viņai jāuzmanās.
Saucot pārāk skaļi vai bieži,
viņa piesaistīs ienaidnieku uzmanību saviem neaizsargātajiem mazuļiem.
Un tieši šajā brīdī
gepardu mātītei ir visgrūtāk tikt sadzirdētai.
Iepriekšējos gados pirms izolācijas
redzēt geparda medības bija Masai Maras tūristu
vēlmju saraksta augšgalā.
Taču pūļi, kas pēc medībām bija visapkārt mātei, radīja problēmu.
Valda liela rosība. Mašīnas brauc šurpu turpu.
SALIMS MANDELA GEPARDU PĒTNIEKS
Gidi sarunājas pa rāciju, cilvēki sarunājas cits ar citu.
Šī kņada apslāpēja saucienus,
ar kuriem gepardu māte centās sasaukt mazuļus.
Šis troksnis
neļauj saklausīt tās dabiskās norādes, no kurām ir atkarīga gepardu izdzīvošana.
Ilgi saucot, mātītes riskēja piesaistīt konkurentu uzmanību.
Bet šogad...
šai mātei cilvēki netraucē gandrīz nemaz.
Tikai pēc dažiem saucieniem tukšajā savannā...
mazuļi viņu sadzird...
un mātei pievienojas.
Mēs konstatējam, ka mātes sauc mazāk reižu.
Viena divas reizes, un mazuļi uzreiz reaģē.
Pētnieki jau tagad redz:
kad apkārt nav cilvēku, gepardu mazuļiem klājas labāk.
Laikā pirms COVID izdzīvoja viens no trim mazuļiem,
bet tagad mēs redzam,
ka par trim mēnešiem vecāku mazuļu ir vairāk.
Tas ļauj mums cerēt,
ka šoreiz izdzīvos vairāk mazuļu,
tātad būs vairāk gepardu.
Tā kā Āfrikā ir atlicis tikai ap 7000 pieaugušu gepardu...
katrs mazulis ir vērtīgs.
Kaut arī mums šis gads joprojām ir grūts...
BVINDI NACIONĀLAIS PARKS UGANDA
...arvien vairāk ir to apdraudēto dzīvnieku,
kuru izredzes uz izdzīvošanu palielinās.
Tā kā traucējošu tūristu 2020. gadā ir mazāk,
kalnu gorillām šeit
piedzima divreiz vairāk mazuļu nekā parasti.
Anglijas dienvidu piekrastē...
DORSETA ANGLIJA
...reto dzelkšņoto jūraszirdziņu skaits ir lielāks nekā pēdējos desmit gados,
jo to jūraszāļu mājas atkopjas no tūristu laivu nodarītā postījuma.
LAIKIPIJA KENIJA
Un Kenijā raga dēļ nav nogalināts neviens degunradzis -
pirmo reizi kopš 1999. gada.
Kopš izolācijas sākuma pagājis vesels gads.
12 MĒNEŠI
Gads, kurā daudziem no mums mierinājumu ir sniegusi dabas pasaule.
Gads, kurā tā ir ārkārtīgi mainījusies.
Oglekļa dioksīda emisija pasaulē
ir samazinājusies par vairāk nekā 6 %.
Tas ir lielākais kritums, kāds jebkad reģistrēts.
Pārsteidzošas pārmaiņas notikušas arī zem Zemes virsmas.
Tā kā ceļošanas un rūpniecības izraisītās vibrācijas ir samazinājušās uz pusi,
šis ir bijis klusākais periods pazemē kopš šādu novērojumu sākuma.
Taču šīs izolācijas ietekme nebūs mūžīga.
Kā no šī brīža varam iedvesmoties,
lai saprastu, kā ar dabu sadzīvot labāk?
Indijā daži jau izmanto izdevību
dzīvot saskanīgāk
ar ļoti spēcīgiem, taču apdraudētiem dzīvniekiem.
ASAMA - INDIJA 36 MILJONI IEDZĪVOTĀJU
Pieaugušam Āzijas zilonim
ik dienu jāapēd 150 kilogramu barības.
Bet, tā kā no to dabiskās vides atlikuši tikai 5 %
un lielu daļu meža, kur tie dzīvo, nomainījusi lauksaimniecības zeme,
ziloņi, lai izdzīvotu, bieži uzklūp labības laukiem.
Zemkopji savukārt cenšas savus laukus aizsargāt.
Tomēr viņi regulāri zaudē vairāk nekā pusi rīsa ražas, no kā viņiem jāpārtiek.
Mēs visu nakti
dzenam tos prom mežā.
Bet tie vienalga atgriežas...
BAŠKARS BARA
...un mums tas ir jādara atkal.
Apdraudētas ir ne tikai saimniecības.
Ziloņi meklē barību arī ciemos,
un beigās tiek sabradāti cilvēki.
Visā valstī
šajās sadursmēs ik gadu bojā iet
ap 400 cilvēku un 100 ziloņu.
Taču viena kopiena izmēģina jaunu pieeju,
lai atrisinātu šo problēmu.
Strādnieki no pilsētām, kas izolācijas dēļ atgriezušies mājās,
var nodrošināt papildu darbarokas, kas vajadzīgas,
lai īstenotu vietējā saglabāšanas fonda virzītu projektu.
Izolācijas laikā mums ir lieliska iespēja...
MEGNA HAZARIKA DABAS AIZSARDZĪBAS AKTĪVISTE
...izveidot plantāciju savvaļas ziloņiem.
Gar meža malu tiek stādīta buferzona -
ātraudzīgs savvaļas rīss un zāle, lai ziloņiem būtu, ko ēst.
Talkā nāca visa kopiena - vairāk nekā 500 cilvēku.
DULU BORA DABAS AIZSARDZĪBAS AKTĪVISTS
Tikai dažu mēnešu laikā
viņi pārveido gandrīz 1,6 kvadrātkilometrus savas zemes.
Un nu tā vietā, lai ziloņus dzītu prom,
viņi rīko ceremoniju, lai tos uzaicinātu.
Ražu var novākt.
Bet vai ziloņi ēdīs tiem sastādīto zāli...
vai dosies uz zemkopju laukiem?
Kad cilvēki atgriežas mājās...
mežmalā kaut kas sakustas.
Cits pēc cita ziloņi iznāk no koku aizsega.
Mātes.
Mazuļi.
Visa paplašinātā ģimene - 26 izsalkuši ziloņi.
Bet cik tālu tie ies?
Paliekot tuvu mežmalai...
ziloņi izvēlas mieloties ar kultūraugiem, kas sastādīti tiem.
Agrāk mēs tos dzinām prom.
Bet nu tas ir mainījies.
Tas ir labi... Mēs esam priecīgi.
Visā ražas novākšanas laikā
ziloņi ne reizi neaizklīst līdz zemkopju laukiem
un neiet arī uz ciemu.
Ja mēs ziloņus mīlēsim,
ziloņi mīlēs mūs.
Augu buferzona
ir ilgtermiņa risinājums
vecum vecam konfliktam.
Turklāt tāds, par kura pārņemšanu
ar vides aizsardzības aktīvistiem jau apspriežas arī kaimiņu ciemi.
Atskatoties uz pagājušo gadu...
kas daudziem no mums ir bijis tik grūts...
ko varam mācīties, lai nodrošinātu nākotni dabas pasaulei...
un arī savējai?
Mums jādomā par to, kā sadzīvot.
Mums beidzot jāatzīst, ka varam dalīt savu dzīves telpu ar dzīvniekiem.
Nedrīkstam uzskatīt,
ka pēc atgriešanās visu darīsim tāpat kā agrāk.
Tas, cik satriecoši ātri un dažādi daba reaģē,
ir parādījis, ka pat nelielas pārmaiņas mūsu dzīvē
var būtiski ietekmēt dzīvo dabu visā pasaulē.
Pludmali uz neilgu laiku varētu slēgt katru vasaru.
Tā būtu slēgta pa nakti. Tam nav jānotiek pa dienu.
Tās ir ļoti mazas pārmaiņas, ko varam veikt,
lai panāktu, ka gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem kopā klājas labi.
Mēs zinām: ja mēs lūgtu, lai kuģi brauc lēnāk,
un kuģu satiksmi varētu organizēt grupās, tas atstātu mazāku ietekmi
un pasargātu zemūdens skaņu pasauli un vaļus.
Mēs gatavojam ieteikumus parka vadībai,
lai veicinātu pareizu tūristu un gidu izturēšanos,
kas palīdzētu šiem dzīvniekiem izdzīvot.
Šis neparastais gads - gads, kad Zeme izmainījās, -
ir parādījis: mēs ne tikai varam palīdzēt dzīvniekiem dzīvot labāk,
bet, ja par to izšķiramies,
mēs tomēr varam mainīt arī planētas veselību.
Es zinu: ir pēdējais laiks,
kad mums jāizmanto katra sīkākā iespēja, lai samazinātu piesārņojumu.
Nemaz nerunājot par to, ka mēs no dabas pasaules neesam šķirti...
esam atklājuši, ka mūsu dzīves ir savstarpēji saistītas -
dziļi un pārsteidzoši.
Lai nākotnē mēs varētu zelt un plaukt,
tagad ir izšķirošais brīdis,
kad atrast paņēmienus, kā sadzīvot...
ar visu dzīvo radību uz Zemes.
Tulkojusi Inguna Puķīte