Downloaded from YTS.MX
‫- סרט תיעודי מקורי של NETFLIX -‬
Official YIFY movies site: YTS.MX
‫תארו לעצמכם שאתם נוהגים באזור הררי,‬
‫בכביש המתפתל במעלה ההר,‬
‫המנוע שלכם על טורים גבוהים‬ ‫ואתם נוסעים מהר מדי,‬
‫נוהגים בלי פנסים,‬
‫על שפת מצוקים תוך סכנת נפילה.‬
‫אתם רוצים, כמובן, להדליק פנסים,‬
‫ואת זה המדע מנסה לעשות כל הזמן.‬
‫לספק לנו את הפנסים כדי שנוכל לראות‬ ‫אילו סיכונים עומדים בפנינו.‬
‫ממצאים שהתגלו לאחרונה על ידי מדענים‬
‫שחוקרים כיצד כוכב הלכת שלנו פועל‬
‫הם ללא ספק בעלי חשיבות רבה‬
‫עבור כולנו.‬
‫התובנות העולות מהם מטרידות ביותר.‬
‫עם זאת, הן גם מפיחות בנו תקווה‬
‫כיוון שהן מראות לנו‬ ‫כיצד נוכל לתקן את הדברים.‬
‫אחד האנשים שהקדישו את חייהם‬ ‫לחקר הבעיות הגלובליות החשובות הללו‬
‫בא משוודיה.‬
‫יוהאן רוקסטרום.‬
‫הוא ועמיתיו ברחבי העולם גילו‬
‫כנראה את התובנה המדעית‬ ‫החשובה ביותר של ימינו.‬
‫יוהאן הפיח בנו תקווה.‬
‫תקווה שיש דרך להיחלץ מהמשבר הזה,‬
‫וברגע שתשמעו זאת גם אתם,‬
‫לעולם לא תסתכלו שוב על העולם באותה צורה.‬
‫לא מדובר בכדור הארץ שלנו,‬
‫מדובר בנו. בעתיד שלנו.‬
‫עדיין יש לנו סיכוי.‬
‫חלון ההזדמנויות עדיין פתוח‬ ‫לקיומו של עתיד לאנושות.‬
‫זה, לדעתי, היופי במצב שבו אנו מצויים היום.‬
‫ההבנה כיצד הכוכב שלנו פועל‬ ‫תמיד מספקת יתרון.‬
‫כעת באפשרותנו לראות באופן ברור מתמיד‬
‫כיצד מורכבותם של החיים‬
‫חיונית להישרדותנו שלנו.‬
‫אבל המגוון הביולוגי קורס‬ ‫והאקלים שלנו משתנה.‬
‫יוהאן רוקסטרום מתמקד‬ ‫בדברים המשמרים את יציבות הכוכב שלנו.‬
‫אנחנו הדור הראשון, הודות למדע,‬
‫שמודע לכך שאנו עלולים לערער‬
‫את יציבותו ויכולתו של כדור הארץ‬
‫לתמוך בהתפתחות האנושית‬ ‫כפי שאנו מכירים אותה.‬
‫זה עולה מנתוני ליבות קרח, ואני סבור‬ ‫שזה הגרף החשוב ביותר שיש בידינו כיום.‬
‫הגרף הזה הוא התגלות.‬
‫הוא מראה את השתנות הטמפרטורה הגלובלית‬
‫במהלך 100,000 השנים האחרונות‬
‫מאז הופעתו לראשונה של האדם המודרני.‬
‫הטמפרטורות קפצו בעשר מעלות‬ ‫מעלה ומטה במשך עשור אחד!‬
‫היו לנו, במילים פשוטות, חיים קשים.‬
‫חשוב לציין הוא שהטמפרטורה התייצבה‬
‫לפני 10,000 שנה בלבד.‬
‫- תקופה (באלפי שנים לפני ימינו) -‬
‫אפשר לראות בגרף שמדובר בתקופה בין-קרחונית‬ ‫יציבה להדהים, שלא לומר באורח פלא.‬
‫הגיאולוגים קראו לתקופה יציבה זו‬
‫בשם ייחודי לה.‬
‫היא נקראת תקופת ההולוקן.‬
‫ההולוקן היא תקופה יוצאת דופן.‬
‫זוהי תקופה חמימה שבה הטמפרטורה הממוצעת‬ ‫של כדור הארץ‬
‫נעה במעלה אחת צלזיוס בלבד מעלה או מטה‬
‫במשך התקופה כולה.‬
‫מעלה אחת מעלה או מטה.‬
‫מעלה אחת צלזיוס מעלה או מטה.‬
‫זה הדבר שביסס את העולם המודרני‬ ‫כפי שאנו מכירים אותו כיום.‬
‫הטמפרטורות היציבות של תקופת ההולוקן‬ ‫סיפקו לנו כוכב לכת יציב.‬
‫מפלס הים התייצב.‬
‫לראשונה היו לנו‬ ‫עונות צפויות ומזג אוויר אמין.‬
‫יציבות זו הייתה הבסיס לכל.‬
‫לראשונה אפשר היה להקים ציביליזציה,‬
‫והאנושות לא בזבזה זמן‬ ‫ומיהרה לנצל את ההזדמנות.‬
‫בייתנו אורז, חיטה,‬
‫טף, תירס ודורה‬
‫ביבשות שונות בערך באותו הזמן.‬
‫ויצאנו אל המסע התרבותי ‬ ‫כפי שאנו מכירים אותו כיום.‬
‫השלב הבין-קרחוני הוא שאפשר לנו לפתח‬ ‫תרבויות מודרניות כפי שאנו מכירים כיום.‬
‫ההולוקן הוא המצב היחיד על פני כדור הארץ‬ ‫שעליו אנו יודעים בוודאות‬
‫שהוא מסוגל לתמוך בעולם המודרני המוכר לנו.‬
‫מאז שחר הציביליזציה,‬
‫תלויים חיינו במצב היציב הזה של כוכב הלכת,‬
‫כוכב לכת בעל שתי כיפות קרח קבועות,‬
‫נהרות זורמים,‬
‫כסות של יערות,‬
‫מזג אוויר אמין,‬
‫ושפע של חיים.‬
‫בכל תקופת ההולוקן,‬
‫כוכב הלכת היציב הזה‬ ‫סיפק לנו מזון,‬
‫מי שתייה ואוויר נקי לנשימה,‬
‫אבל זה עתה השארנו את ההולוקן מאחורינו.‬
‫העלייה האקספוננציאלית בלחץ שמפעילה האנושות‬ ‫על כדור הארץ הגיעה כעת למצב‬
‫שבו יצרנו עידן גיאולוגי משלנו.‬
‫מדענים הכריזו לאחרונה‬ ‫שתקופת ההולוקן הסתיימה‬
‫ושאנו כעת בתקופת האנתרופוקן,‬
‫עידן האדם,‬
‫שכן אנחנו עכשיו המניע העיקרי לשינוי‬
‫על פני כדור הארץ.‬
‫הסבנו מחצית מהקרקעות הראויות למחיה בעולם,‬
‫למטרת גידולים חקלאיים ומשק חי.‬
‫אנחנו מזיזים סחופת וסלעים יותר‬ ‫מכל התהליכים הטבעיים שעל פני כדור הארץ.‬
‫בלמעלה ממחצית משטח האוקיינוס‬ ‫מתקיים דיג פעיל.‬
‫תשעה מתוך עשרה מאיתנו‬ ‫נושמים אוויר לא בריא.‬
‫ובתקופת חיים אחת‬
‫חיממנו את כדור הארץ ביותר ממעלה אחת.‬
‫הייתי אומר שהמסר הנורא ביותר לאנושות‬
‫הוא אולי המסר הבא.‬
‫בתוך כ-50 שנה‬
‫הצלחנו להוציא את עצמנו‬
‫אל מחוץ למצב‬
‫שבו היינו מצויים במשך 10,000 שנה.‬
‫האם אנו מסכנים‬ ‫את יציבותו של כוכב הלכת כולו?‬
‫מדובר במצב מטריד ביותר.‬
‫לראשונה עלינו לשקול ברצינות את הסכנה‬
‫שבערעור יציבותו של כוכב הלכת כולו.‬
‫- מכון פוטסדאם לחקר השפעת אקלים -‬
‫השאיפה של יוהאן הייתה לבחון‬ ‫את התמונה המלאה,‬
‫לשאוב מתוך רשת מידע גלובלית,‬
‫וללמוד מה שומר על יציבות כוכב הלכת כולו.‬
‫מהן המערכות שקובעות את מצבו של כוכב הלכת?‬
‫האם מדובר בחמש או בשלושים,‬
‫לא ידענו כשהתחלנו.‬
‫פשוט שיגרנו לחלל האוויר את השאלה‬
‫"האם ביכולתנו לזהות את המערכות‬ ‫המווסתות את מצבו של כדור הארץ?"‬
‫המערכות הללו שמרו על כדור הארץ‬
‫במצב יציב לאורך כל תקופת ההולוקן.‬
‫ככל שאנחנו מגבירים את הלחץ שלנו‬ ‫על כדור הארץ, יש סכנה שהמערכות הללו‬
‫יתחילו להתפרק,‬
‫שנפרוץ את גבולות כדור הארץ,‬
‫ונגרום ליציבות שאנו תלויים בה לקרוס.‬
‫הייתי משוכנע לגמרי שעלינו‬
‫להתעמק באתגר הזה‬ ‫העוסק בהגדרת גבולות פלנטריים,‬
‫ובשאלה האם נוכל לזהות את הנקודה הכמותית‬
‫שמעבר לה אנחנו מסתכנים‬ ‫בהפעלת שינויים לא לינאריים,‬
‫ונקודה זו תהפוך לגבול.‬
‫אם מדענים יוכלו להגדיר‬ ‫את גבולות כוכב הלכת שלנו,‬
‫האם יוכלו לספק לנו גם את מפת הדרכים‬
‫שתחלץ אותנו מהמשבר הנוכחי‬
‫ותראה לנו לא רק כיצד להימנע מקריסה‬
‫אלא כיצד להבטיח לעצמנו‬ ‫עתיד משגשג על פני כדור הארץ?‬
‫הגבול הראשון והברור ביותר‬ ‫מוכר היטב לכולנו.‬
‫עם עליית הטמפרטורה הגלובלית‬
‫לרמה הגבוהה ביותר מאז שחר הציביליזציה,‬
‫יש סכנה שכבר חצינו‬ ‫את גבול האקלים של כדור הארץ.‬
‫ייתכן שהראיה המפחידה ביותר לכך‬
‫היא השינויים בקרח שעל פני כוכב הלכת שלנו.‬
‫בתור שוודי, יוהאן מרגיש את זה‬ ‫ביתר שאת מאחרים.‬
‫כילד בשוודיה, כמו כל הילדים בשוודיה,‬
‫למדנו שהפסגה הדרומית של קבנקייסה‬ ‫היא הפסגה הגבוהה ביותר במדינה.‬
‫וזה משהו שפשוט‬ ‫טבוע בזהות של תושבי שוודיה.‬
‫אז, כמובן…‬
‫בעצב אתה מבין שזה כבר לא המצב.‬
‫הפסגה הדרומית של קבנקייסה‬ ‫איבדה לאחרונה את מעמדה‬
‫כפסגה הגבוהה ביותר בשוודיה.‬
‫הקרחון המהווה את נקודת השיא של ההר‬
‫מתכווץ בקצב של חצי מטר בשנה‬
‫ב-50 השנים האחרונות.‬
‫מה שאנחנו רואים כאן בקבנקייסה‬
‫בפני עצמו, לא יערער את יציבות כדור הארץ.‬
‫אבל קיומן של שתי כיפות קרח קבועות‬
‫באזור הארקטי ובאנטרקטיקה‬
‫הוא תנאי הכרחי לכך‬ ‫שכדור הארץ יישאר במצב זה‬
‫המאפשר לנו לפתח ציביליזציות‬ ‫כפי שאנחנו מכירים.‬
‫ולכן מדאיג ביותר‬
‫לראות קרחונים נמסים,‬
‫ולא משנה אם מדובר בקרחון קטן בקבנקייסה,‬
‫או אם מדובר בגרינלנד,‬
‫כי האפקט שלהם מצטבר‬
‫לאותה יכולת פנטסטית של קירור כדור הארץ.‬
‫אפקט קירור זה היה הכרחי לשמירה על‬ ‫טמפרטורה יציבה בכדור הארץ בתקופת ההולוקן.‬
‫הקרח בכדור הארץ שיקף בדיוק‬ ‫את המידה הנכונה של אנרגיית השמש‬
‫והחזיר אותה לחלל.‬
‫משטח קבע לבן כמו זה שאנו רואים סביבנו כאן,‬
‫מחזיר 95-90 אחוז מחום השמש שמגיע הנה.‬
‫כששכבות הקרח היבשתי מתחילות להימס,‬
‫לא די בכך שהן מתכווצות בגודלן‬
‫כך שהאזורים בשוליהן כהים מאוד וסופגים חום,‬
‫אלא אפילו עצם קיומה של שכבה נוזלית‬ ‫על פני משטח הקרח‬
‫משנה את צבעו במידה ניכרת עד כדי כך‬
‫ששכבת הקרח היבשתית‬ ‫הופכת מגורם של קירור עצמי‬
‫לגורם של חימום עצמי‬
‫וזוהי נקודת המפנה הדרמטית ביותר‬
‫במערכת של כדור הארץ.‬
‫נקודת מפנה היא נקודה‬ ‫שמעבר לה שינוי הופך לבלתי הפיך.‬
‫זה כמו רכבת שחונה במדרון ומתחילה לזוז.‬
‫אנחנו מאבדים את הבלמים ברכבת,‬
‫וכך הרכבת מאיצה‬
‫מהירותה הולכת וגוברת,‬ ‫עד שבשלב מסוים מאבדים שליטה.‬
‫אנחנו כבר מאבדים את הבלמים‬
‫שעשויים למנוע את המסתה‬ ‫של כיפת הקרח בגרינלנד.‬
‫כשהגעתי לכאן לראשונה בגיל 20,‬
‫הרגשתי כמו בחלום…‬
‫- פרופ' ג'ייסון בוקס -‬
‫כי ראיתי נופים שראיתי רק בספרי הלימוד.‬
‫ג'ייסון הוא אחד המדענים הרבים ברחבי העולם‬
‫שהראיות והתובנות שהם העלו‬ ‫הן הבסיס למחקרו של יוהאן.‬
‫שלג הצטבר בגרינלנד במשך אלפי שנים‬
‫ויצר כיפת קרח. עובייה שלושה ק"מ!‬
‫וכיוון שהיא מגיעה‬ ‫לשכבת אטמוספרה גבוהה, קר שם מאוד.‬
‫כשהשלג נמס, פני השטח של כיפת הקרח‬
‫צונחים אל שכבת אוויר חמה יותר,‬
‫ומזרזים את קצב ההמסה.‬
‫ככל שהיא נמסה יותר, כך האקלים‬ ‫צריך להיות קר יותר כדי לאפשר תהליך הפוך.‬
‫אבל האקלים של ימינו‬ ‫כבר חם מדי בשביל גרינלנד.‬
‫באקלים הנוכחי, גרינלנד כבר חצתה את הסף‬
‫שממנו היא מאבדת‬ ‫10,000 מטרים מעוקבים של קרח בשנייה.‬
‫זהו שיעור האובדן הממוצע.‬
‫שיעור אובדן זה רק ימשיך‬
‫ככל שהאקלים מתחמם.‬
‫אם כן, האם גרינלנד אבודה?‬
‫כן, בעליל.‬
‫אם לא נצליח לקרר באופן משמעותי‬ ‫את אקלים כדור הארץ‬
‫המסת כיפת הקרח של גרינלנד‬ ‫תימשך באופן בלתי נמנע.‬
‫הדרמה נובעת מכך‬ ‫שאחד המאפיינים של נקודות המפנה‬
‫הוא שמרגע שהתהליך מתחיל,‬ ‫כבר לא ניתן לעצור אותו.‬
‫המצב יוצא משליטה. מאוחר מדי.‬ ‫זה לא שאפשר לומר,‬
‫"אופס. עכשיו הבנתי שלא התכוונתי‬ ‫להמס את שכבת הקרח של גרינלנד.‬
‫בואו נחזור אחורה."‬
‫ואז מאוחר מדי.‬
‫כשעוברים את נקודת המפנה‬ ‫עלולים להגיע אל נקודת האל-חזור‬
‫שמעבר לה, למעשה, מדרדרים את כדור הארץ‬
‫במדרון חלקלק ובלתי הפיך,‬ ‫הרחק מהמצב שבו, במקרה שלנו,‬
‫יכול לתמוך בנו, בני האנוש.‬
‫המסת כיפת הקרח של גרינלנד‬
‫תעלה את מפלס פני הים‬ ‫ברחבי העולם בשבעה מטרים.‬
‫דמיינו עולם שבו מפלס פני הים אינו יציב.‬
‫שהוא נתון לשינויים.‬
‫ערים, מאות ערי חוף‬
‫מצויות כעת תחת האיום‬ ‫של עליית מפלס פני הים.‬
‫היציבות בגובה פני הים הייתה גורם מרכזי‬
‫בהתפתחות הציביליזציה.‬
‫אנחנו עומדים בפני עתיד נוסח "מקס הזועם".‬
‫אבל גרינלנד היא רק אחת‬ ‫מכיפות הקרח הקוטביות של כדור הארץ,‬
‫והיא מתגמדת לעומת התאומה הדרומית שלה.‬
‫לפני שנים לא רבות,‬
‫סברו שאנטרקטיקה היא‬
‫מערכת איתנה וחסינה.‬
‫הייתה זו שכבת הקרח היבשתית‬ ‫שלא הושפעה במיוחד משינוי האקלים.‬
‫אבל כיום המצב שונה לחלוטין.‬
‫כיום רואים אובדן מואץ של מסה‬
‫ואובדן של קרח אל האוקיינוס באנטרקטיקה.‬
‫מערב אנטרקטיקה‬
‫- פרופ' ריקרדה וינקלמן -‬
‫יביא לעלייה במפלס פני הים‬ ‫של למעלה מחמישה מטרים אם יימס כליל,‬
‫ובמזרח אנטרקטיקה יש פי עשרה קרח,‬
‫כך שמדובר בפוטנציאל עלייה‬ ‫של למעלה מ-50 מטרים במפלס פני הים.‬
‫ריקרדה היא אחת מעמיתיו של יוהאן,‬
‫והיא חוקרת כיצד נקודות המפנה‬ ‫מקיימות ביניהן אינטראקציה.‬
‫הנקודה החשובה שיש להבהיר היא שהכול‬
‫במערכת של כדור הארץ קשור זה לזה.‬
‫אם חלק אחד במערכת האקלים‬
‫חוצה את נקודת המפנה,‬
‫סביר להניח‬
‫שחלקים אחרים במערכת יחצו‬ ‫גם הם את הסף הקריטי שלהם,‬
‫כך שניתן לחשוב על זה‬ ‫במונחים של אבני דומינו.‬
‫אם תפיל אחת מהן,‬
‫זה עלול להוביל לאפקט דומינו.‬
‫מה שברור הוא שעם ההתחממות הגלובלית‬ ‫המתמשכת, אנחנו מגבירים את הסיכון‬
‫לחציית נקודות מפנה במערכת של כדור הארץ.‬
‫כשאנחנו חוצים נקודות,‬ ‫אנחנו גורמים לשינויים בלתי הפיכים‬
‫ומשמעות הדבר שכוכב הלכת‬ ‫יהפוך מהחבר הכי טוב שלנו‬
‫למצב שבו הוא מעמעם ומפחית את הלחץ,‬
‫בולע פחמן דו חמצני,‬
‫קולט חום, סופג פגיעות,‬
‫ובסוף יגיע לנקודה‬ ‫שבה יתגבר את ההתחממות העצמית‬
‫ויהפוך לאויב שלנו.‬
‫האקלים מתחמם, כמובן, בגלל גזי חממה,‬
‫כך שבפליטות הגזים שלנו‬
‫נמצאת נקודת מפנה גלובלית.‬
‫הרבה לפני הופעתם של בני האדם,‬
‫הטמפרטורה הממוצעת של כדור הארץ‬ ‫הייתה קשורה קשר אמיץ‬
‫לריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה.‬
‫במשך תקופת ההולוקן,‬
‫ריכוז זה נשאר יציב יחסית,‬
‫- תקופה (בשנים) -‬
‫אבל כל זה השתנה עם המהפכה התעשייתית.‬
‫ב-1988 שחררנו 350 חלקים למיליון‬ ‫פחמן דו חמצני‬
‫לאטמוספרה של כדור הארץ.‬
‫זה היה הרגע שבו חצינו את הגבול.‬
‫מאז אנחנו מצויים בסכנה מתמדת‬ ‫לחולל שינויים‬
‫שיובילו להתגברות אפקט החממה.‬
‫אם נחצה את סף 350 החלקים למיליון‬
‫בריכוז הפחמן הדו חמצני באטמוספרה,‬
‫ניכנס לאזור הסכנה.‬
‫אם כן, 350 חלקים למיליון‬ ‫הם הגבול הראשון ברשימה של יוהאן,‬
‫וכבר חצינו אותו מזמן.‬
‫כיום הגענו לנקודה שבה יש פחמן דו חמצני‬
‫בריכוז של כ-415 חלקים למיליון באטמוספרה.‬
‫אנחנו מתחילים לראות את ההשפעות של היותנו‬
‫בלב אזור הסכנה בגבול האקלים‬
‫במונחים של עלייה בשכיחות בצורת,‬
‫גלי חום, שיטפונות,‬
‫המסה מואצת של קרח,‬
‫הפשרה מואצת של אדמה קפואה‬ ‫ותדירות מוגברת של שרפות יער.‬
‫לפנינו ישנו סף שני.‬
‫אנחנו מתקרבים במהירות לריכוז‬ ‫של 450 חלקים למיליון פחמן דו-חמצני.‬
‫גבול אזור הסכנה הפלנטרי‬
‫מוגדר על ידי טווח אי הוודאות במדע.‬
‫כיום, ההערכה שלנו‬ ‫היא שטווח אי-הוודאות במדע‬
‫נע בין 350 חלקים למיליון‬
‫שהוא הגבול‬ ‫בין האזור הבטוח לכניסה לאזור הסכנה,‬
‫לבין 450 חלקים למיליון‬
‫שהוא המצב שבו יוצאים מאזור הסכנה‬ ‫ונכנסים לאזור הסיכון הגבוה.‬
‫אם ניכנס לאזור הסיכון הגבוה,‬
‫סבירותן של נקודות המפנה הבלתי הפיכות‬ ‫תהיה גבוהה, אם לא בלתי נמנעת,‬
‫וזו הערכה שמרנית,‬
‫בהתחשב בעובדה שסימני נקודות המפנה‬ ‫מופיעים סביבנו בכל מקום עכשיו.‬
‫במילים פשוטות, גבול האקלים הפלנטרי‬
‫שווה להתחממות של 1.5 מעלות צלזיוס,‬
‫וכל הראיות מצביעות על כך‬
‫שניקח סיכון עצום אם נרשה לעצמנו‬
‫להתחמם בשיעור גבוה מ-1.5.‬
‫אנחנו ב-1.1 ומתקדמים במהירות ל-1.5,‬
‫והסיכוי היחיד שלנו להישאר ‬ ‫בטווח הגבול הפלנטרי האקלימי‬
‫הוא שנעבור לכלכלה עולמית‬ ‫ללא דלק מאובנים בתוך 30 השנים הבאות.‬
‫בעוד יעד זה של טמפרטורה גלובלית‬ ‫תופס את כל הכותרות הראשיות,‬
‫יוהאן ידע שמדובר‬ ‫בחלק אחד בלבד מהתמונה המלאה,‬
‫שכן יציבותו של כדור הארץ‬ ‫מסתמכת על יותר מהאקלים שלו בלבד.‬
‫היה צורך לחשוף עוד מחקרים וראיות‬
‫כדי להגיע למסקנה‬ ‫שמוצבים בפנינו גם ארבעה גבולות ביוספריים.‬
‫גבולות המצויים בכדור הארץ החי.‬
‫גבולות אלה כוללים את תצורת הקרקע.‬
‫- ביומות -‬
‫מהו הרכב הביומות בכדור הארץ?‬
‫שלושת יערות הגשם,‬
‫יער הגשם הממוזג,‬
‫הטייגה,‬
‫ערבות הדשא,‬
‫הביצות.‬
‫הגבול השני הוא המגוון הביולוגי.‬ ‫כלומר, כלל המינים במים וביבשה.‬
‫הגבול השלישי הוא מחזור הדם, מחזור המים,‬
‫והאחרון הוא הזרמת החומרים המזינים‬
‫החיוניים לתפקוד הביוספרה החיה,‬
‫מחזור החנקן והזרחן.‬
‫הגבול הביוספרי הראשון,‬ ‫הרכב בתי הגידול בכדור הארץ,‬
‫מתייחס לאופן שבו אנו משנים כעת‬ ‫את בתי הגידול הטבעיים הללו.‬
‫אנחנו מתקרבים במהירות לנקודת מפנה משמעותית‬
‫באחד מאזורי הפרא הגדולים שנותרו בכוכבנו.‬
‫האמזונס.‬
‫קרלוס נוברה חוקר את חשיבותם של יערות הגשם‬ ‫ליציבות כדור הארץ במשך עשרות שנים.‬
‫הוא היה הראשון שהפעיל את פעמון האזעקה.‬
‫ראיתי את האמזונס ב-1972-1971 בטרם ניזוק.‬
‫ראיתי את היער‬
‫ואת הנהרות.‬
‫שחיתי בנהר הריו נגרו עם דגי פיראניה,‬
‫ולא קרה לי כלום.‬
‫מאז אותה תקופה, נכרתו עצים רבים באמזונס‬
‫למען גידול חיות משק ופולי סויה.‬
‫קרלוס גילה שהדבר מקרב אותנו‬
‫לשינוי בלתי הפיך על פני רוב היער שנותר.‬
‫ב-1998 התחלנו בניסוי המדעי הגדול ביותר‬
‫שנערך אי פעם ביער גשם טרופי.‬
‫מגדלים רבים נבנו ביער הגשם‬
‫כדי לחקור כיצד הוא מחולל אקלים משלו.‬
‫על פי הנתונים שנאספו,‬ ‫חלקים גדולים מיער הגשם מתייבשים.‬
‫באמזונס, העונה היבשה נמשכת‬ ‫שלושה חודשים לכל היותר.‬
‫אבל עם ההתחממות הגלובלית‬
‫ובירוא היערות כתוצאה מפעילות אנושית,‬
‫ובפרט גידול חיות משק וסויה,‬
‫העונה היבשה התארכה בשישה ימים‬
‫בכל עשור מאז שנות ה-80.‬
‫ככל שהיער מצטמצם והרצף שלו נקטע,‬
‫יכולתו למחזר מים‬
‫ולחולל גשם לתוך העונה היבשה, פוחתת.‬
‫אם העונה היבשה מתארכת מעבר לארבעה חודשים‬
‫עצי הג'ונגל מתים ובמקומם באה סוואנה,‬
‫תהליך הנקרא סוואניזציה.‬
‫יש סימנים לכך שחלקים מהאמזונס כבר משתנים.‬
‫אם בירוא יערות הגשם‬ ‫יגיע ל-20 עד 25 אחוזים מהיער,‬
‫יחד עם ההתחממות גלובלית,‬
‫סביר להניח שיתרחש‬ ‫תהליך בלתי הפיך של סוואניזציה‬
‫שעלול להשפיע על 50 עד 60 אחוז‬ ‫מיער האמזונס כולו.‬
‫כבר איבדנו קרוב ל-20 אחוז‬ ‫מיער הגשם באמזונס.‬
‫אנחנו עומדים להפוך את האמזונס‬
‫מידיד פלנטרי לאויב פלנטרי.‬
‫כשהג'ונגל הופך לסוואנה, עצים רבים מתים,‬
‫ופחמן משתחרר לאטמוספרה.‬
‫קרלוס חישב שהאמזונס יכול לשחרר‬
‫מאתיים מיליארד טונות במהלך 30 השנים הבאות.‬
‫זה שווה ערך לכל הפחמן שנפלט ברחבי העולם‬
‫במשך חמש השנים האחרונות.‬
‫אנחנו קרובים מאוד לנקודת המפנה.‬
‫האם אנחנו מעוניינים להילחם במשבר האקלים?‬
‫האם אנחנו מעוניינים להשאיר את הפחמן ביער,‬
‫או שמא לא אכפת לנו?‬
‫יש סיבה לדאגה עמוקה בשלב הזה.‬
‫אנו עדיין מרחיבים שטח חקלאי‬ ‫על חשבון מערכות אקולוגיות טבעיות.‬
‫אנו עדיין כורתים את יערות הגשם‬ ‫בקצב שמסכן את המערכת כולה.‬
‫ולא מדובר רק ביערות הגשם.‬
‫עצים מכל סוג הם נכס יקר ערך‬ ‫בשמירה על יציבות פלנטרית.‬
‫עד כדי כך שאובדן 25 אחוז בלבד‬ ‫משטחי היער בעולם‬
‫עלול להביא אותנו לנקודות מפנה קטסטרופליות.‬
‫אבל כבר כרתנו כמעט 40 אחוז.‬
‫כבר חצינו גבול זה עמוק אל תוך אזור הסכנה.‬
‫ההשלכה החשובה השנייה‬ ‫של בירוא היערות היא אובדן המגוון הביולוגי‬
‫בטבע.‬
‫המגוון הביולוגי הוא הגבול הביוספרי השני,‬
‫כי הוא תומך ביכולת שלנו‬ ‫לשגשג על פני כדור הארץ.‬
‫אבל אנחנו לא מתייחסים אליו יפה.‬
‫הטבע זוכה ליחס מבזה בקצב ובקנה מידה‬
‫- ד"ר אן לריגאודרי -‬
‫חסרי תקדים בהיסטוריה האנושית.‬
‫אן לריגאודרי היא‬‫ ‬‫אקולוגיסטית‬
‫המודאגת משטף הראיות הגובר.‬
‫בכל רחבי העולם,‬
‫הטבע מצוי בהתדרדרות.‬
‫מיליון מינים של צמחים ובעלי חיים‬
‫מתוך סך של שמונה מיליון לערך‬
‫מצויים בסכנת הכחדה.‬
‫אם נמשיך במגמה שלילית זו,‬
‫אנו עלולים להגיע להכחדה ההמונית השישית.‬
‫בתוך 50 שנה בלבד,‬
‫האנושות מחקה 68 אחוז‬ ‫מאוכלוסיות חיות הבר בעולם.‬
‫ברור שאנחנו בעיצומו של משבר‬ ‫בתחום המגוון ביולוגי.‬
‫אובדן כל מרקם החיים הזה,‬
‫כל המגוון הביולוגי הזה,‬ ‫מאיים על קיומנו שלנו על פני כדור הארץ.‬
‫לנוכח המגמות השליליות הנוכחיות‬ ‫במגוון הביולוגי‬
‫לא נוכל להזין את כדור הארץ.‬
‫לשם כך צריך טבע שמתפקד היטב.‬
‫אצל יוהאן, היה זה הסיפור שקרוב לביתו‬
‫שזעזע אותו עמוקות.‬
‫פתחתי את העיתון וקראתי כתבה‬ ‫על מדענים בריטים שמגיעים לשוודיה‬
‫וגונבים מלכות של דבורים קצרות-פלומה.‬
‫היה כתוב שם שהם התגנבו בלילה‬
‫ופשוט לכדו כמאה מלכות דבורים‬
‫כדי להביא אותן לבריטניה‬
‫ולהציל את מה שהם הרסו.‬
‫ברחבי אירופה, דבורים קצרות פלומה‬
‫הן המאבקות העיקריות בגידולי מזון,‬
‫אבל בשנות ה-90 הן כבר נכחדו בבריטניה.‬
‫אז יש לנו פה‬
‫מדינה שנאלצת לפנות למדינה אחרת‬
‫ולגנוב ממנה כמה מהחרקים המאבקים שלה‬
‫כדי לקיים מערכת אקולוגית מתפקדת.‬
‫עבורי באופן אישי‬
‫זה היה הרגע שבו הבנתי‬
‫שהמצב חמור.‬
‫כ-70 אחוז ממיני הגידולים בעולם‬
‫מסתמכים במידה מסוימת על האבקת חרקים.‬
‫אבל התרחבות המונוקולטורה האינטנסיבית‬ ‫מובילה לירידה קיצונית בכמות החרקים.‬
‫האירוניה היא‬ ‫שייצור המזון הגלובלי שלנו במהותו‬
‫מחסל את הגורם העיקרי‬ ‫שייצור המזון שלנו מסתמך עליו.‬
‫זו לא הייתה רק הוכחה לאחד היסודות‬
‫במחקר על המגוון הביולוגי,‬ ‫לפיו המגוון הביולוגי הוא לא גורם‬
‫שצריך להגן עליו רק בגלל יופיו‬
‫או בגלל סוג של אחריות מוסרית‬ ‫ממין אחד, בני האדם,‬
‫כלפי מינים אחרים של צומח וחי.‬
‫ממש לא, זהו ארגז הכלים‬ ‫לתפקוד החברה האנושית.‬
‫זהו חלק בסיסי בפאזל המאפשר‬
‫ייצור מזון, אוויר נקי, מים נקיים,‬
‫לכידת פחמן ומחזור חומרים מזינים.‬
‫מדענים ניסו לחשב את היתרונות‬
‫שחרקים מספקים‬ ‫מעצם התנהלותם השגרתית במספרים גדולים,‬
‫כאשר כל סוג מספק שירות שונה במקצת.‬
‫אבל הערך שלהם‬ ‫ברובו בלתי ניתן לחישוב עד שלפתע…‬
‫הם נעלמים.‬
‫כדור הארץ ללא חרקים אינו כוכב לכת מתפקד.‬
‫וכמובן, התמעטות אינה נחלתם של חרקים בלבד.‬
‫רגליהן של חיות הבר נדחקו‬ ‫בזמן שהחקלאות שלנו התרחבה‬
‫על פני רוב השטחים‬ ‫הראויים למחיה בכדור הארץ.‬
‫כיום, מכל הציפורים שעל פני כדור הארץ,‬
‫רק 30 אחוז הן ציפורי בר.‬
‫ומכלל היונקים שעל פני כדור הארץ‬
‫רק ארבעה אחוזים הם חיות בר.‬
‫אז היכן עובר הגבול של המגוון הביולוגי?‬
‫כמה עוד מעולם הטבע‬
‫נוכל להרשות לעצמנו לאבד‬ ‫לפני שהחברה שלנו תקרוס?‬
‫יש נקודות מפנה רבות ושונות‬
‫בעולם הטבע,‬
‫וקשה לתרגם באופן קונקרטי‬
‫מהו הגבול הפלנטרי כשמדובר במגוון ביולוגי‬
‫כי החיים מורכבים מאוד.‬
‫על גבול יחיד של אובדן טבע קשה אולי להצביע‬
‫בגלל מורכבותו של הטבע,‬
‫אבל דבר אחד ברור.‬
‫כבר עברנו אותו מזמן.‬
‫אנחנו בגרעון עמוק.‬
‫הגענו לנקודה כה מסוכנת‬
‫בכל הקשור לאובדן מינים בכדור הארץ‬ ‫ולהשמדת מערכות אקולוגיות בכדור הארץ‬
‫שעלינו לעצור את אובדן המגוון הביולוגי‬
‫במהירות האפשרית.‬
‫זה הזמן לקבוע יעד‬
‫לשנים 2021 ו-2022,‬
‫כלומר, לתחילת העשור,‬
‫לפיו אנחנו חייבים לשאוף לאפס אובדן טבע.‬
‫המקבילה של התחממות מרבית מותרת‬ ‫בשיעור של 1.5 מעלות צלזיוס ‬
‫היא אפס אובדן טבע מעתה ואילך.‬
‫הגבול הביוספרי השלישי‬ ‫קשור למחזור הדם של כדור הארץ‬
‫כי מים מתוקים הם עוד אחד מהיסודות‬
‫שהחברה תלויה בהם.‬
‫הידעתם שאתם ואני צורכים, בהערכה גסה,‬
‫כ-3,000 ליטרים של מים מתוקים לאדם‬ ‫בכל יום כדי להישאר בחיים?‬
‫ודאי תגידו, "אלוהים, 3,000 ליטר?‬ ‫שלוש טונות של מים? איך ייתכן?"‬
‫אז נכון, אנחנו צורכים‬ ‫רק 50 ליטרים להיגיינה ולשתייה.‬
‫אנחנו, בעולם העשיר, משתמשים בהערכה גסה‬ ‫בכ-100 ליטרים נוספים לכביסה, לתחזוקת הבית,‬
‫והתעשייה צורכת עוד 150,‬ ‫אז בסך הכול כ-300 ליטר.‬
‫אבל השאר, ה-2,500 הנוספים, הם למזון.‬
‫אלה המים המתוקים שאנחנו צריכים‬ ‫כדי לייצר את כל מה שמונח לנו על הצלחת‬
‫כשאנחנו אוכלים את האוכל שלנו.‬
‫למים מתוקים יש משמעות מיוחדת עבור יוהאן.‬
‫הם היו נושא עבודת הדוקטורט שלו‬
‫ושל שנות מחקר רבות‬ ‫באזורים הצחיחים למחצה באפריקה.‬
‫ביליתי את זמני מעלות השחר ועד שקיעת החמה,‬
‫הסתובבתי, הזעתי בטירוף,‬
‫אספתי מידע,‬
‫חפרתי פרופילים באדמה,‬
‫דגמתי דגימות קרקע,‬ ‫ביצעתי מדידות לחות בקרקע.‬
‫אספתי נתונים על מהירות הרוח וכמויות גשם.‬
‫מדדתי כל כך הרבה שטחי עלווה… קשה לדמיין‬
‫עד כמה מדען צריך להיות זהיר‬ ‫במדידת מילימטרים רבועים‬
‫של גודל כל העלווה על פני כדור הארץ.‬
‫אלה הפרטים שנדרשו לו‬ ‫כדי לענות על שאלה הרבה יותר גדולה.‬
‫כמה מים אנחנו צריכים כדי להזין את העולם?‬
‫התשובה הלא סופית שלי‬ ‫כשכתבתי את עבודת המאסטר,‬
‫הייתה, "כן. נראה שיש מספיק מים".‬
‫אבל יש צד נוסף למטבע.‬
‫האם יש סף גלובלי לשימוש במים מתוקים‬
‫שמעבר לו המערכת תתחיל לקרוס?‬
‫סרקנו את כל אגני הנהרות בעולם‬
‫ואז הגדרנו מהי הכמות המינימלית‬
‫של מי נגר בכל אגן נהר‬
‫הנדרשת לשמירה על רטיבות המערכת‬
‫לצורך קיום מערכות אקולוגיות משגשגות,‬
‫אספקת מים טובה, אגן נהר מתפקד.‬
‫נפח המים המופק כיום מכל נהר‬
‫מגלה מדוע רבים מהם מצויים כעת בסכנת ייבוש.‬
‫גלובלית אנחנו עדיין, לפי הערכתנו כיום,‬
‫באזור הבטוח בכל הנוגע למים מתוקים,‬
‫אבל אנחנו מתקדמים במהירות לאזור הסכנה.‬
‫הגבולות הביוספריים האחרונים‬
‫כוללים את מחזור החומרים המזינים,‬ ‫החנקן והזרחן.‬
‫אלו הם המרכיבים החיוניים של כל יצור חי,‬
‫הרכיבים העיקריים בדשנים.‬
‫יוהאן היה עד להשפעות הגידול בשימוש בהם.‬
‫בילדותו נהג לבלות בחודשי הקיץ‬ ‫באי בים הבלטי.‬
‫אהבנו לדוג.‬
‫לרוב יצאתי לדוג עם חבר קרוב שגר פה, אנדרס,‬
‫ועם אחי הקטן ניקלאס.‬
‫אז לעתים קרובות יצאנו שלושתנו‬
‫ויכולתי להציע לאימא ולאבא שלי‬
‫"רוצים דגים לארוחת ערב?"‬
‫והיינו חוזרים הביתה עם שלל.‬
‫חלק מההרפתקה היה להפליג‬
‫שני קילומטרים ימיים בים הבלטי הפתוח,‬
‫שם יכולנו, בידיים, לדוג דגי בקלה.‬
‫באותו זמן הצטיינתי בשטיפת הדגים,‬
‫אז כעבור שעה נאלצתי לנטוש את הדיג‬
‫כי דגנו כל כך הרבה דגי בקלה‬ ‫שהדרך היחידה להביא אותם הביתה‬
‫הייתה לחתוך את הדגים במקום.‬
‫ואז השחפים היו מקיפים אותנו‬
‫כי היו כל כך הרבה‬
‫קרביים וחתיכות של דגים שחתכתי וזרקתי‬
‫רק כדי שיהיה מקום בסירה.‬
‫היה מרגש מאוד, בתור ילד, לעשות את זה.‬
‫כעבור כמה עשורים, כיום, המצב שונה לגמרי,‬
‫כבר לא רואים אף אחד‬ ‫שמנסה לצאת ולדוג דגי בקלה‬
‫כי הים ריק, פשוטו כמשמעו.‬
‫המקום נראה בדיוק אותו דבר, אגב,‬ ‫כפי שנראה בשנות ה-70 וה-80‬
‫כשמסתכלים עליו מלמעלה,‬
‫אבל מלמטה הוא שונה לחלוטין.‬
‫כשיוהאן היה ילד, הים הבלטי היה סביבה בריאה‬
‫שנשלטה על ידי דגים טורפים כמו דגי בקלה.‬
‫אמנם דיג יתר חיסל רבים מהדגים,‬
‫אבל היה זה הדשן שנשטף מהשדות המקיפים אותו‬
‫שהמיט אסון על הים הבלטי.‬
‫כיום הוא הים המזוהם ביותר בעולם.‬
‫מאחר שיש הרבה מקבילות‬ ‫לים הבלטי ברחבי העולם‬
‫יש סיבה לדאגה עמוקה‬
‫כיוון שזהו אות לכך‬
‫שכוכב הלכת כולו‬
‫מאבד בהדרגה את החוסן שלו‬ ‫והולך ונחלש בהדרגה.‬
‫אלנה בנט היא מומחית להשפעות דשנים.‬
‫אנחנו מפיקים חנקן מהאוויר‬ ‫ובאופן כימי ממירים אותו‬
‫לצורה שניתנת לשימוש על ידי צמחים‬
‫או, כשמדובר בזרחן, מפיקים אותו מהאדמה.‬
‫אנחנו כורים אותו.‬
‫פיתחנו תהליכים כימיים או שיטות לכריית זרחן‬
‫שהיו הרבה יותר יעילים,‬
‫והדבר למעשה הכפיל, שילש,‬
‫או אפילו הכפיל פי ארבעה‬
‫את ייצור המזון ברחבי העולם.‬
‫היה זה מהלך רב ערך‬ ‫לתזונת האוכלוסייה הגדלה‬
‫אבל אימצנו הרגל להשתמש ביותר מדי דשן ‬
‫מכפי שהגידולים יכלו לצרוך.‬
‫החומרים המזינים הבלתי מנוצלים‬ ‫נשטפים לנהרות‬
‫ומזינים גם אותם יתר על המידה,‬
‫בתהליך הנקרא איטרופיקציה.‬
‫אנחנו רואים פה את פרחי האצות הללו.‬
‫זה נראה כמו לכלוך ירקרק-כחלחל על פני האגם.‬
‫לרוב הם מדיפים ריח איום ונורא‬
‫כי אנחנו מריחים את ריקבון האצות.‬
‫כיוון שהם מתפרקים, הם משתמשים בחמצן.‬
‫הפחתת החמצן משנה את ההרכב הכימי‬
‫של המשקעים על קרקעית האגם,‬ ‫וגורמת לשחרור של יותר זרחן.‬
‫ברגע שיש בעיית איטרופיקציה, האגם בעצם אומר‬
‫"יופי, הבה נחמיר את המצב",‬
‫ויוצר מעגל משוב חיובי‬
‫שמייצר יותר ויותר זרחן‬
‫שנכנס לאגם ומשמר אותו במצב הזה.‬
‫בעיה דומה של איטרופיקציה‬ ‫אפשר לראות באוקיינוסים,‬
‫שם מתקבלים מה שאנו קוראים אזורים מתים‬
‫מאותם חומרים מזינים,‬
‫ורואים אזורים מתים כאלה עכשיו‬
‫בכמה מאות אתרים ברחבי העולם.‬
‫ייתכן שתהליך האיטרופיקציה באוקיינוס‬ ‫היה גורם מרכזי‬
‫לאחד מחמשת אירועי ההכחדה ההמונית‬ ‫שהתרחשו בעולם.‬
‫כבר היום,‬
‫כמה מהאזורים המתים התרחבו‬
‫והם מתפרסים על פני‬ ‫עשרות אלפי קילומטרים רבועים.‬
‫השימוש המוגזם שלנו בזרחן ובחנקן‬
‫הוא אחת ההשפעות הפחות ידועות‬ ‫אך הקריטיות ביותר שלנו על הביוספרה.‬
‫אנחנו מצויים כבר עמוק באזור הסכנה.‬
‫חצינו מזמן את גבול החומרים המזינים.‬
‫זה לא דבר שאנחנו חושבים עליו לעתים קרובות.‬
‫אני חושבת שעלינו להתייחס לגבול הזה‬ ‫ביתר רצינות מאשר כיום.‬
‫חומרים מזינים, מים, היערות שלנו,‬
‫המגוון הביולוגי והאקלים.‬
‫חמישה מרכיבים עיקריים בכדור הארץ‬
‫אשר מסדירים את יציבותו‬
‫ותומכים בהישרדותנו.‬
‫אבל יוהאן ועמיתיו ידעו‬ ‫שזו עדיין לא התמונה המלאה.‬
‫הם טרם התייחסו לדרמה הלא נודעת‬
‫המתרחשת באוקיינוסים.‬
‫ייתכן שהשפעתה על יציבות כדור הארץ‬ ‫עולה על כל השאר.‬
‫כשאנחנו פולטים פחמן דו-חמצני לאטמוספרה,‬ ‫כשליש מהפליטות האלה‬
‫- פרופ' טרי יוז -‬
‫מגיע לאוקיינוס.‬
‫טרי יוז עובד בשיתוף פעולה צמוד‬
‫עם יוהאן במשך שנים רבות.‬
‫הדבר שינה את הכימיה של האוקיינוס.‬
‫זה שינה את רמת החומציות‬
‫והפך אותה פחות בסיסית ויותר חומצית.‬
‫מכאן השם "החמצת אוקיינוסים".‬
‫כשפחמן דו-חמצני מתמוסס במים,‬
‫נוצרת חומצה פחמתית.‬
‫הפגיעות רבה יותר במים הקרים יותר.‬
‫במהלך העשורים האחרונים,‬
‫האוקיינוס בעולם הפך חומצי יותר ב-26 אחוז,‬
‫וכל עוד ריכוז הפחמן הדו-חמצני‬ ‫באטמוספרה יישאר גבוה,‬
‫האוקיינוס ימשיך להחמיץ.‬
‫החומצה מגיבה לכימיקלים במים‬ ‫הנקראים יוני קרבונט,‬
‫ומצמצמת את הריכוז שלהם.‬
‫זה משפיע על מגוון רחב של אורגניזמים,‬
‫במיוחד על אלה הזקוקים ‬ ‫לקרבונט כדי להצמיח את השלדים שלהם.‬
‫יצורים כמו רכיכות, צדפות, שבלולים.‬
‫להחמצת האוקיינוס יש עבר מנבא רעות.‬
‫השינויים הגלובליים בתהליך ההחמצה,‬
‫רמת החומציות של האוקיינוס,‬ ‫עלולים לגרום להכחדה המונית.‬
‫ראינו זאת שוב ושוב ברשומות הגיאולוגיות.‬
‫אז כשאנחנו משפיעים‬ ‫על אקלים כדור הארץ ומשבשים אותו,‬
‫אנחנו ממש משחקים באש‬
‫מבחינת ההשלכות הבלתי צפויות‬
‫של חציית אותם גבולות פלנטריים‬
‫אל טריטוריה בלתי מוכרת.‬
‫אנחנו עדיין באזור הבטוח‬ ‫מבחינת החמצת האוקיינוס,‬
‫אבל מתקדמים במהירות אל אזור הסכנה‬
‫ואל אפשרות קטסטרופלית של הכחדה המונית.‬
‫למרות המורכבות של כדור הארץ,‬
‫יוהאן ועמיתיו גילו שיש רק תשע מערכות‬
‫השומרות על יציבות כוכב הלכת שלנו.‬
‫אבל הם טרם זיהו‬
‫היכן עוברים הגבולות של שתיים מהן.‬
‫הראשונה היא מגוון מזהמים מתוצרת אנושית.‬
‫אנחנו קוראים להם "ישויות חדשות",‬ ‫ומדובר בכל דבר‬
‫החל מפסולת גרעינית‬ ‫ומזהמים אורגניים יציבים‬
‫וכלה בהצטברות מתכות כבדות‬
‫וחלקיקי מיקרו-פלסטיק.‬
‫בני האדם יצרו 100,000 חומרים חדשים,‬
‫שכל אחד מהם מסוגל ליצור אינטראקציה‬ ‫עם הסביבה בדרכים איומות ונוראות.‬
‫נכון לעכשיו טרם הצליחו לכמת את הגבול הזה.‬
‫אנחנו פשוט לא מכירים את הטווח הארוך‬
‫או את ההשפעות המצטברות‬ ‫של החומרים המזהמים הללו,‬
‫אבל לרובם יש פוטנציאל‬ ‫לגרום לשיבושים בכל כדור הארץ‬
‫אם לא נשלוט עליהם באופן כלשהו.‬
‫לסוג אחד של מזהמים כבר יש השפעה עולמית‬
‫עד כדי כך שיש לו גבול ייחודי משלו.‬
‫אירוסולים…‬
‫- פרופ' ו. רמאנאת׳ן -‬
‫הם בעיקרון חלקיקים באטמוספרה.‬
‫הם מה שנקרא חלקיקי זיהום אוויר.‬
‫שבעים וחמישה אחוז מזיהום האירוסולים‬ ‫נובע משרפת דלק מאובנים.‬
‫אנחנו רואים אותם בצורת אובך,‬
‫כי הם מיירטים את אור השמש,‬ ‫מפזרים אותו כמו מראות,‬
‫וגורמים למה שנקרא "עמעום עולמי".‬
‫וירבאדראן הקדיש את חייו‬
‫לחקר האוויר שסביבנו ומעלינו.‬
‫יש עוד דרך שבה‬ ‫אירוסולים משפיעים על האקלים.‬
‫כיוון שהם מעמעמים את אור שמש,‬ ‫שהוא מקור אנרגיה מרכזי‬
‫בהנעת הטמפרטורה של כוכב הלכת,‬ ‫האירוסולים הללו גרמו לקירור מסוים.‬
‫כששומעים מדעני אקלים כמוני אומרים‬ ‫שהאירוסולים מקררים את כדור הארץ‬
‫וממתנים את ההתחממות,‬ ‫עלולים לחשוב שזה דבר טוב.‬
‫אבל למרבה הצער, זה לא המצב.‬
‫בגלל המיסוך הזה‬
‫עדיין איננו רואים את מפלצת החממה במלואה.‬
‫אפקט הקירור של האירוסולים ממסך‬
‫כ-40 אחוז מהשפעת ההתחממות הגלובלית,‬
‫וזה עולה לנו ביוקר.‬
‫זיהום האוויר הורג‬ ‫למעלה משבעה מיליון איש מדי שנה‬
‫ומקצר את תוחלת החיים‬ ‫בשלוש שנים בממוצע‬
‫של כל אחד מאיתנו.‬
‫טרם נקבע מדעית‬ ‫היכן עובר גבול זיהום האוויר.‬
‫רק על בסיס שבעה מיליון וחצי מקרי מוות‬ ‫שנגרמו בגלל החלקיקים האלה,‬
‫הייתי אומר שכבר חצינו את הגבול‬ ‫בכל הנוגע לאירוסולים.‬
‫לבסוף, הגבול התשיעי הוא שכבת האוזון.‬
‫באופן ייחודי לה, היא הגבול היחיד‬
‫- שכבת האוזון -‬
‫שבו אנחנו מתקדמים בכיוון הנכון.‬
‫האוזון מיירט קרינה אולטרה-סגולה מזיקה‬
‫שמשפיעה ישירות על הדנ"א שלנו‬ ‫וגורמת למחלות קטלניות כדוגמת סרטן העור.‬
‫לכן, כשהחור באוזון מעל אנטרקטיקה התגלה‬
‫בשנות ה-80,‬
‫הוא גרם לבהלה עולמית.‬
‫הגילוי של החור באוזון‬
‫שנגרם כתוצאה ממזהמים כימיים‬ ‫ששוחררו לאטמוספרה‬
‫שכנע את המדינות‬ ‫להפסיק להשתמש בכימיקלים אלה.‬
‫היה פשוט נפלא להיווכח כיצד האזהרות המדעיות‬
‫תורגמו לפעולה פוליטית.‬
‫זו הדוגמה הראשונה והיחידה‬
‫לכך שאנחנו מסוגלים לנהל את כדור הארץ כולו.‬
‫אנחנו מסוגלים לחזור למרחב פעולה בטוח‬
‫לגבי גבול פלנטרי שכבר חצינו מזמן‬ ‫והגענו בו לאזור סכנה חמורה‬
‫וחזרנו למרחב פעולה בטוח.‬
‫אכן היה נפלא להיווכח בכך.‬
‫מדענים הפעילו את האזעקה והעולם נקט פעולה.‬
‫הודות ליוהאן ועמיתיו,‬
‫אנחנו יודעים כעת שלכדור הארץ‬ ‫יש תשעה גבולות‬
‫ומהם הסיכונים שיעמדו בפנינו אם נחצה אותם.‬
‫יחד עם שכבת האוזון, אנחנו, לפחות כעת,‬
‫בגבולות האזור הבטוח‬ ‫לגבי החמצת האוקיינוס והמים המתוקים.‬
‫עדיין לא ידוע לנו‬ ‫באיזו מידה אנחנו קרובים לאזור הסכנה‬
‫בנושא זיהום האוויר או כל שאר המזהמים,‬ ‫הישויות החדשות.‬
‫אבל הכי מדאיגה העובדה שכבר חצינו‬
‫לפחות ארבעה מתוך תשעת הגבולות.‬
‫אקלים, אובדן יער,‬ ‫חומרים מזינים ומגוון ביולוגי.‬
‫אנחנו חוצים כעת נקודות מפנה בלתי הפיכות‬
‫וקרובים באופן מסוכן‬ ‫לדרדר את כדור הארץ למצב‬
‫שבו לא יוכל לתמוך בציביליזציות שלנו.‬
‫התופעות שאנו רואים בעולם היום‬ ‫מאמתות את מסגרת הגבולות הפלנטריים.‬
‫אפשר לראות ראיות ברורות לכך,‬
‫כי אנחנו באזור הסכנה בנושא האקלים,‬
‫כי אנחנו עמוק באזור הסכנה‬ ‫בנושא אובדן המגוון הביולוגי,‬
‫מתחילים לראות בצורת הולכת וגוברת,‬ ‫השפעות על יערות הגשם,‬
‫שרפות יער באוסטרליה ובאמזונס,‬
‫המסת קרח מואצת,‬ ‫קריסת מערכות של שוניות אלמוגים.‬
‫עבור המדענים העדים‬ ‫לשינויים אלה בכדור הארץ,‬
‫האובדן הוא הרבה יותר ממספרים יבשים.‬
‫טרי יוז הקדיש את חייו לחקר שוניות אלמוגים.‬
‫אלמוג מולבן הוא אלמוג חולה מאוד.‬
‫אלמוגים מלבינים כשהמים סביבם מתחממים מדי,‬
‫תופעה המתרחשת‬ ‫בתדירות ובעוצמה הולכות וגוברות‬
‫כתוצאה מההתחממות הגלובלית.‬
‫במקרי קיצון תרמיים כפי שראינו ‬
‫באירועי הלבנה מסיביים בעשורים האחרונים,‬
‫הם עלולים למות במהירות רבה מאוד.‬
‫הם מתבשלים.‬
‫טביעת הרגל של אירוע הלבנה גדול פי עשרה‬
‫מסופת ציקלון בעוצמה 5 הגבוהה ביותר.‬
‫לכן הם חורגים בכל קנה מידה‬ ‫מבחינת היקף ההשפעה שלהם‬
‫ומבחינת תדירות התרחשותם.‬
‫טרי חוקר את שונית המחסום הגדולה,‬
‫מערכת השוניות הגדולה בעולם.‬
‫בעבר אירועי הלבנה היו מקומיים ונדירים,‬
‫אבל במהלך שני העשורים האחרונים,‬
‫גלי חום ימיים גרמו להלבנה בקנה מידה רחב.‬
‫שלושה מתוך חמישה אירועי ההלבנה‬ ‫הגדולים ביותר התרחשו בחמש השנים האחרונות.‬
‫אנחנו מודאגים מצמצום מרווחי הזמן‬ ‫בין אירועי ההלבנה.‬
‫כבר נוכחנו באירועי הלבנה‬ ‫שהתרחשו בזה אחר זה‬
‫לראשונה בשונית המחסום הגדולה‬
‫בשתי עונות קיץ רצופות ב-2016 וב-2017.‬
‫מרווחי זמן אלה חשובים‬ ‫להתאוששותם של האלמוגים.‬
‫מחצית מהאלמוגים בשונית כבר מתו.‬
‫עבודתו של טרי כוללת סיורי תצפית‬
‫לתיעוד ההיקף של כל אירוע הלבנה.‬
‫כשאנחנו מבצעים את סיורי התצפית האוויריים,‬ ‫אנחנו טסים לאט ככל האפשר,‬
‫ונמוך ככל האפשר‬ ‫כדי לראות אלמוגים בודדים וכדי להעריך‬
‫כמה מהם מולבנים כליל או לא.‬
‫כל האלמוגים מולבנים.‬
‫כן, המצב גרוע.‬
‫שונית מולבנת אפשר לראות ממרחק קילומטרים,‬
‫כי היא ממש זוהרת.‬ ‫יש עליה כל כך הרבה אלמוגים לבנים.‬
‫יש פה פסגה רחבה מאוד, מולבנת כמעט לגמרי.‬
‫סיורי תצפית כאלה התבצעו כבר חמש פעמים,‬
‫שלושה מהם בהנחייתי,‬
‫שלושת האחרונים ב-2016, 2017 ו-2020.‬
‫זו עבודה שקיוויתי שלעולם לא אצטרך לעשות,‬
‫כי קשה מאוד להתמודד עם המחזה.‬
‫מצטער.‬
‫מצפה לנו עתיד‬
‫שבו שונית המחסום הגדולה‬
‫היא בית קברות לאלמוגים.‬
‫חוקרי אקלים מספרים לנו, הביולוגים,‬
‫שאם לא תטופל פליטת הפחמן‬
‫הדבר יוביל לרצף אירועי הלבנה‬
‫מדי קיץ עד סוף המאה הנוכחית.‬
‫חצינו את נקודת המפנה לגבי הלבנת אלמוגים.‬
‫מדענים ואקולוגים כמוני‬
‫מדברים כבר עשרות שנים על התחממות גלובלית‬
‫ומתסכל שלא הקשיבו לנו.‬
‫אני כועס.‬
‫אני לא מדוכא. אני כועס.‬
‫יש הצדקה אמיתית לתסכול‬
‫כי המדע ברור‬
‫והוא משדר סימנים ב-30 השנים האחרונות,‬ ‫ועדיין אנחנו לא מתקדמים בכיוון הנכון.‬
‫אני רוצה שתיבהלו.‬
‫אני רוצה שתרגישו את הפחד‬ ‫שאני מרגישה כל יום,‬
‫ואז אני רוצה שתנקטו פעולה.‬
‫אני רוצה שתנהגו כמו בשעת משבר.‬
‫אני רוצה שתנהגו כאילו הבית עולה באש‬
‫כי זה המצב.‬
‫שרפות החורש באוסטרליה השתוללו במשך חודשים‬ ‫וגרמו נזק רב בחוף המזרחי…‬
‫ב-2020 חוותה אוסטרליה קיץ מהגיהינום.‬
‫הדרך היחידה שלנו לצאת מפה‬
‫היא דרך מנהרה של עצים שקרסו ולהבות אש.‬
‫כתוצאה מטמפרטורות שיא וחודשים של בצורת קשה‬
‫עלו באש 50 מיליון דונם.‬
‫אנשים חוששים שזה יהפוך למצב הנורמלי החדש.‬
‫אבל לפי המדע, כבר לא יהיה מצב נורמלי.‬
‫דניאלה טייקסיירה‬ ‫חוקרת את הקקדו השחור המבריק,‬
‫אחת הציפורים הפגיעות ביותר באוסטרליה.‬
‫ציפורי הקקדו השחור המבריק‬ ‫מאפשרות להתקרב אליהן.‬
‫הן ילמדו מי אתם,‬ ‫ובמקומות שבהם תבקרו בקביעות,‬
‫הן, לדעתי, באמת לומדות מי אתם,‬
‫וכך אפשר להתקרב אליהן,‬ ‫לשבת מתחת לעץ במקום שבו הן ניזונות‬
‫ולהכיר ציפורים ספציפיות.‬
‫ברגע שכבר היה בטוח לעשות זאת,‬
‫דניאלה חזרה לאחד מאתרי המחקר המרכזיים שלה‬
‫באי הקנגורו שמדרום לאוסטרליה.‬
‫עכשיו פברואר, עונת הקינון של ציפורי הקקדו.‬
‫אין סימן וזכר לחיות בר.‬
‫לא נשאר כאן כלום.‬
‫זה פשוט נראה כמו…‬
‫טבח מוחלט.‬
‫כאילו אני לא מסתכלת על מקום שאני מכירה.‬
‫כאילו… זה לא יכול להיות אותו מקום‬
‫כי הוא כל כך שונה.‬
‫כן, עבדתי בארבע השנים האחרונות‬
‫ממש במקום הזה, אז זה…‬
‫כן, אין נורא מזה. האתר הזה היה באמת…‬
‫היו פה רעש והמולה כל ערב.‬
‫היינו כבר רואים גוזלים בשלב הזה.‬
‫הלב נשבר.‬
‫אלוהים.‬
‫אני מכירה את הקן הזה…‬
‫היטב.‬
‫נורא לראות את זה ככה.‬
‫וכל מה שנשאר‬
‫זה קולר ברזל שרוף על הקרקע.‬
‫כלומר, כרכנו קולרי ברזל‬
‫על עצי הקן כדי להגן עליהם.‬
‫כדי למנוע מהאופוסומים‬
‫לטרוף את הגוזלים.‬
‫המראה של קולרי הברזל האלה סביב,‬
‫ככה פתוחים על הקרקע.‬
‫זה לא הספיק כדי להציל אותם.‬
‫זה אסון אקולוגי. אין ספק.‬
‫שרפות החורש ב-2020 היו ההרסניות ביותר‬
‫בהיסטוריה של אוסטרליה.‬
‫מדעני אקלים מדברים על אירועים מסוג זה‬
‫כבר זמן רב…‬
‫- ד"ר דניאלה טייקסיירה,‬ ‫אוניברסיטת קווינסלנד -‬
‫ואכן צפינו שזה עלול לקרות‬
‫אבל אני חושבת שאיש לא ציפה‬ ‫שזה יקרה כל כך מהר‬
‫ובאופן כה חמור.‬
‫מדענים מעריכים‬
‫שהשרפות הרגו או עקרו ממקומם‬ ‫שלושה מיליארד בעלי חיים.‬
‫1.43 מיליון יונקים,‬
‫2.46 מיליארד זוחלים,‬
‫180 מיליון ציפורים,‬
‫ו-51 מיליון צפרדעים.‬
‫המספרים האלה כל כך עצומים,‬
‫כל כך משמעותיים.‬
‫אני לא מצליחה לקלוט אותם.‬
‫לא עם זה אנחנו אמורים להתמודד‬ ‫בתור אנשי שימור סביבה.‬
‫אני חושבת שזו קריאת השכמה.‬
‫השרפות הללו של הקיץ השחור‬ ‫הוכיחו לנו שזה קורה עכשיו,‬
‫זה משפיע עלינו היום,‬
‫ויהיו לזה השלכות ארוכות טווח.‬
‫לאן הוא כבר יכול ללכת?‬
‫שרפות פרא והלבנת אלמוגים נגרמות‬ ‫כיוון שאנו חורגים מגבול האקלים.‬
‫אבל הרס הטבע הוא שעומד מאחורי‬
‫האירוע שנתפס כבעל ההשפעה מרחיקת הלכת ביותר‬ ‫בכוכב הלכת המתערער שלנו.‬
‫מגפת הקורונה.‬
‫היא השפיעה על חייכם כפי שהשפיעה על חיי.‬
‫מגפת הקורונה הייתה אירוע פלנטרי רב השפעה‬
‫שלא היינו ערוכים לקראתו.‬
‫היא הכתה בהלם את שירותי הבריאות‬
‫וגרמה לקריסת הכלכלה העולמית.‬
‫- ברוכים הבאים לרחוב קארנאבי -‬
‫אך אף על פי שהפתיעה רבים,‬ ‫ארגון הבריאות העולמי התריע על בואה.‬
‫לדעתי זו רק הייתה שאלה של זמן.‬
‫- ד"ר מריה ניירה‬ ‫ארגון הבריאות העולמי -‬
‫הרסנו את הטבע.‬ ‫הרסנו את המערכות האקולוגיות שלנו.‬
‫אנחנו מנהלים חקלאות אגרסיבית מאוד.‬
‫ביראנו יערות באופן אגרסיבי להדהים.‬
‫אם נוסיף לזה את העובדה‬ ‫שאנו חיים בערים מזוהמות מאוד‬
‫שצפיפות האוכלוסין בהן גבוהה מאוד,‬
‫הרי שכל הגורמים הללו תרמו ליצירת‬
‫התרחיש המושלם להתפשטותו של כל וירוס חדש.‬
‫מחלות זואונוטיות מתעוררות‬ ‫ועוברות מבעלי החיים לאוכלוסייה האנושית‬
‫כשהטבע מאבד מחוסנו ונחלש.‬
‫לא טבע בריא גורם למגפות.‬
‫במונחים של העברת המחלות,‬
‫זה מתרחש רק במינים מסוימים‬ ‫ובנסיבות מסוימות‬
‫וכשאנו פולשים לסביבה שלהם‬ ‫באופן אגרסיבי מאוד.‬
‫אם כן, מבחינת בריאות האדם,‬ ‫בריאות בעלי החיים ובריאות הסביבה,‬
‫שלושתן קשורות מאוד זו לזו.‬
‫חשיפה לטבע היא דבר טוב,‬
‫ובלבד שלא נשמיד את הטבע‬
‫ולא נשמיד את המערכות האקולוגיות‬
‫שבהן מינים אחרים מסוגלים לחיות.‬
‫מגפת הקורונה‬
‫לדעתי, גרמה לנו להבין‬
‫בפעם הראשונה,‬
‫"אלוהים, משהו שמשתבש במקום אחר בעולם‬
‫יכול לפגוע פתאום בכלכלת העולם כולו‬
‫ולשנות את חיי באופן מיידי".‬
‫התופעה של מגפת הקורונה הייתה‬
‫אזהרה ברורה ששום דבר לא תקין בכדור הארץ,‬
‫אבל היא גם סיפקה לנו הזדמנות‬
‫להיבנות מחדש בכיוון חדש.‬
‫כעת, משיוהאן ועמיתיו הדליקו את הזרקורים,‬
‫ניתן לראות בבירור את הגבולות.‬
‫אפשר לראות את הדרך חזרה למרחב בטוח,‬
‫למען עתיד חסין ועמיד יותר.‬
‫זה בר השגה.‬
‫זו כבר לא שאלה של צמיחה כלכלית כאן,‬
‫וצמצום נזק סביבתי שם.‬
‫לא, עכשיו זו שאלה של‬ ‫ארגון כל מודל הצמיחה סביב קיימות,‬
‫ולתת לכדור הארץ להנחות את כל צעדינו.‬
‫בראש סדר העדיפויות המיידי –‬ ‫הפחתה של פליטות הפחמן‬
‫וייצוב הטמפרטורה העולמית‬ ‫לרמה הנמוכה ביותר האפשרית.‬
‫חלון ההזדמנויות עדיין פתוח עבורנו‬
‫כדי להימנע מהתחממות גבוהה משתי מעלות.‬
‫ייתכן שנצליח להגיע רק ל-1.5.‬
‫אלא שהחלון אמנם פתוח, אבל רק בקושי.‬
‫מאז תחילת המהפכה התעשייתית,‬
‫פלטנו 2,400 מיליארד טונות‬ ‫של פחמן דו חמצני.‬
‫כדי להישאר מתחת ל -1.5 מעלות,‬
‫עלינו לפלוט‬ ‫פחות מ-300 מיליארד טונות יותר.‬
‫אם נמשיך לפלוט 40 מיליארד טונות מדי שנה‬
‫התקציב שלנו ייגמר תוך שבע שנים.‬
‫כמובן, אי אפשר לסגור‬
‫את כל מתקני האנרגיה בעולם בן לילה.‬
‫הדרך השיטתית היחידה לעשות זאת היא‬
‫באמצעות כיפוף עקומת הפליטות הגלובלית עכשיו‬ ‫כי על כך מצביעים כל ענפי המדע.‬
‫עכשיו זו ההזדמנות האחרונה שלנו‬ ‫לכופף את העקומה הגלובלית.‬
‫מה הקצב המהיר ביותר של צמצום הפליטה‬ ‫שביכולתנו להשיג?‬
‫ובכן, שום מחקר אינו מעיד על כך שאנו יכולים‬ ‫לצמצם ביותר מ-6 עד 7 אחוזים בשנה,‬
‫כי 6 עד 7 אחוזים בשנה פירושם‬ ‫צמצום במחצית במשך עשור.‬
‫צמצום הפליטות שלנו בחצי מדי עשור‬
‫הוא שינוי בשיעור אקספוננציאלי.‬
‫כל אחד יכול לאמץ קצב כזה.‬
‫כלומר, אתם ואני יכולים‬ ‫לעשות זאת כיחידים.‬
‫אנחנו יכולים לומר‬ ‫"טוב, מעכשיו, אני והמשפחה שלי‬
‫ננסה לצמצם את הפליטות בחצי בכל עשור",‬
‫כלומר לא נשתמש עוד בדלק מאובנים‬
‫בתוך דור אחד, בעוד 30 שנה.‬
‫חברה יכולה לעשות זאת, מדינה יכולה לעשות‬ ‫זאת, והעולם יכול / חייב לעשות זאת.‬
‫צמצום הדרגתי בשימוש בדלק מאובנים‬
‫יתחיל את המסע שלנו חזרה אל המרחב הבטוח‬
‫בתוך גבול האקלים.‬
‫הוא גם יצמצם באופן משמעותי את זיהום האוויר‬
‫וכן יאט את החמצת האוקיינוס‬
‫כמו גם יפחית את הלחץ על המגוון הביולוגי.‬
‫אבל אפס פליטות זה לא מספיק.‬
‫עלינו גם למשוך חזרה את הפחמן‬
‫שכבר מחמם את כוכב הלכת יתר על המידה,‬
‫ויש דרך אחת יעילה מאוד לעשות זאת.‬
‫נטיעת עוד עצים.‬
‫מאמץ עולמי לשתול מיליארדי עצים‬
‫עשוי להיות אחד הפתרונות‬ ‫המשתלמים והישימים ביותר‬
‫למשבר האקלים.‬
‫וגידול עצים נוספים חיוני‬
‫לקיזוז הפחמן שאנחנו ממשיכים לפלוט‬
‫בעודנו שואפים להגיע לאפס פליטות‬
‫במהירות האפשרית.‬
‫כמובן, לכידת פחמן‬
‫היא רק אחד היתרונות שהעצים מספקים.‬
‫(פרופ') שייך מבאו שיתף פעולה‬ ‫עם יוהאן במשך שנים רבות.‬
‫הוא סנגורם של העצים.‬
‫עצים מונעים סחף אדמה.‬
‫בלי עצים יהיה פחות גשם.‬
‫אם ניטע עצים בשדות,‬
‫הדבר יגביר את פוריותם,‬
‫והייצור יגדל.‬
‫אנחנו רוצים להחזיר את העץ למקומו‬
‫בתור לב הפיתוח בר-הקיימא.‬
‫תפקידנו לוודא שבכל‬ ‫מקום שבו עץ יכול לגדול,‬
‫ניטע עץ.‬
‫לנטיעת עצים‬ ‫ולשיקום עולמנו הטבעי יש, כמובן,‬
‫יתרונות עצומים למגוון הביולוגי‬ ‫של כוכב הלכת שלנו,‬
‫אבל הם גם יסייעו לייצב את האקלים שלנו,‬
‫את מי השתייה שלנו ויש להם יתרונות עצומים‬
‫להפקת המזון שלנו ולכל שאר השירותים‬
‫שהטבע מספק בחינם.‬
‫רק תארו לעצמכם, שבפעם‬ ‫הראשונה מאז שחר האנושות,‬
‫נוכל להתעורר בוקר אחד על כוכב לכת‬
‫שמספר חיות הבר שבו‬ ‫גדול ממספרן בשעה שהלכנו לישון.‬
‫ישנו שינוי נוסף ופשוט להפליא,‬
‫אבל הוא המפתח להישאר בגבולות הפלנטה שלנו.‬
‫אתם או אני יכולים לאמץ אותו.‬
‫למעשה, יכול לאמץ אותו כל אחד שיש לו חופש‬ ‫לבחור איזה מזון הוא אוכל.‬
‫הדבר המרגש הוא שתפריט המעודד צמצום‬ ‫אכילת בשר אדום, צריכת יותר חלבון מן הצומח‬
‫יותר פירות ואגוזים, פחות מזונות עמילניים…‬
‫אם נאמץ את התפריט הזה‬
‫ונניח שכל האנשים יאכלו אוכל בריא,‬
‫נוכל לחזור למרחב פעולה בטוח,‬
‫לא רק מבחינת האקלים‬ ‫אלא גם מבחינת המגוון הביולוגי,‬
‫ביבשה, בים, ומבחינת החנקן והזרחן.‬
‫מרגש להבין שאכילת מזון בריא‬
‫עשויה להיות התרומה החשובה ביותר‬ ‫להצלת כדור הארץ.‬
‫ישנו עוד שינוי אחד חיוני.‬
‫הוא יחזיר אותנו לכיוון האזור הבטוח‬
‫בתוך גבולות הפלנטה שלנו.‬
‫דמיינו עולם ללא בזבוז,‬
‫שאין בו מה לזרוק.‬
‫הפסולת שלנו נוצרת באופן מכוון.‬
‫כשאנו מייצרים מוצרים,‬
‫כמעט ואיננו מייצרים אמצעים‬ ‫לשחזור חומרי הגלם שלהם.‬
‫אם נשנה את המערכת הלינארית למעגלית,‬
‫כלומר, אם נעצב מוצרים באופן המאפשר‬ ‫שחזור של כל חומרי הגלם שלהם,‬
‫השימוש שלנו במשאבים יוכל להיות אינסופי.‬
‫יותר ויותר ראיות‬ ‫מצביעות על כך שכלכלות מעגליות‬
‫הן תנאי בסיסי לסיכוי שלנו לקיים חיים טובים‬
‫לכל אזרחי העולם.‬
‫ללא פסולת נהיה קרובים יותר לאזור הבטוח‬ ‫בתחום האקלים, המגוון ביולוגי,‬
‫ובעיקר בתחום החומרים המזינים,‬
‫הישויות החדשות וזיהום האוויר.‬
‫גבולות כוכב הלכת סללו לנו דרך ברורה.‬
‫צעדים פשוטים כמו בחירה באנרגיה מתחדשת,‬
‫אכילת מזון בריא, נטיעת עצים,‬
‫מניעת בזבוז.‬
‫כל אלה יחד יכולים לשנות‬ ‫את עתידנו על פני כדור הארץ.‬
‫והקסם בזה הוא ששינויים אלה‬
‫גם ישפרו את חיי כולנו כאן ועכשיו.‬
‫גם אם לא אכפת לכם כלל מכדור הארץ‬
‫ולא אכפת לכם מהגינות וצדק בעולמנו,‬
‫אלא אתם אנוכיים, מרוכזים בעצמכם,‬
‫במשפחה שלכם ובחיים שלכם,‬
‫ואגב, לדעתי זו עמדה מכובדת מאוד,‬
‫בתור אנשים הטרודים בחיי היומיום,‬
‫עדיין תרצו לחזור למרחב פעולה בטוח.‬
‫בסופו של דבר כולם ייהנו מיידית מאוויר צח‬
‫שיבטיח בריאות טובה יותר‬ ‫ותוחלת חיים ארוכה יותר.‬
‫הילדים שלכם יהיו בריאים יותר.‬
‫החזרה לגבולות הפלנטריים‬
‫פירושה גם סבירות גבוהה יותר שתחיו‬
‫בחברות שבהן השווקים יציבים‬ ‫והעבודות יציבות.‬
‫זה יפחית את הסיכון לסכסוכים‬ ‫ולחוסר יציבות באזור שבו אתם חיים.‬
‫אז אחרי הכול,‬
‫גם אתם תעדיפו לחיות במרחב בטוח‬ ‫מאשר באזור סכנה שבו הכול נתון לשינוי.‬
‫מה שנעשה בין השנים 2020 ל-2030‬
‫על סמך הראיות שיש בידינו כיום,‬ ‫מסקנתי היא‬
‫שיהיה זה עשור מכריע‬ ‫לעתיד האנושות על פני כדור הארץ.‬
‫העתיד אינו קבוע מראש.‬
‫העתיד תלוי בנו.‬
‫מה שיקרה במהלך המאות הבאות‬
‫ייקבע על ידי הצעדים שננקוט בעשור הנוכחי.‬
‫זו תקופה מדהימה לחיות בה‬
‫אבל היא כרוכה באחריות גדולה‬
‫לפעול בנחישות.‬
‫אסור לנו לבזבז זמן.‬
‫מה היינו עושים‬ ‫לו היו מדווחים לנו מחר בבוקר‬
‫שאסטרואיד בדרך לכדור הארץ?‬
‫אני בטוח שפשוט היינו שמים הכול בצד‬
‫ומתמקדים בפתרון הבעיה.‬
‫יהיה מחירו אשר יהיה.‬
‫כעת ברור ממחקרים מדעיים‬
‫שהמשבר הפלנטרי העומד בפנינו‬
‫דורש את אותה תגובה מאוחדת.‬
‫הייתי אומר שכבר אין לנו‬ ‫בעיות סביבתיות בעולם.‬
‫ערעור היציבות…‬
‫הסכנה בערעור יציבותו של כדור הארץ‬ ‫היא שאלה של בטחון ויציבות‬
‫לכל החברות בעולם.‬
‫לכן זו שאלה לטיפול מועצת הביטחון של האו"ם.‬
‫לדעתי, צריך להניח את הגבולות הפלנטריים‬
‫במרכז סדר יומה‬
‫של רמת הממשל האסטרטגית העליונה ביותר בעולם‬
‫כלומר, מועצת הביטחון של האו"ם.‬
‫תגובה עולמית כזאת נמצאת כעת‬ ‫בהישג יד כפי שמעולם לא הייתה בעבר.‬
‫מתרחש משהו גדול יותר כרגע,‬
‫שבו מין אחד, אנו, בני האדם,‬
‫משמש ככוח דומיננטי מאוד בכוכב הלכת‬
‫באופן שלא נראה לאורך עידנים‬
‫בארבעת מיליארדי השנים האחרונות.‬
‫אימא אדמה נמצאת תחת אבחון מתמשך‬
‫ותצפית מתמשכת.‬
‫הדיגיטליזציה וההיפר-קישוריות‬
‫בעולם המדע ובעולם התצפיות‬
‫פירושן כעת שהצפנו את כל כדור הארץ במידע.‬
‫מה אם נכנסנו כעת‬
‫לתקופה גיאולוגית חדשה וייחודית‬
‫שאינה מוגדרת רק מבחינה גיאופיזית‬
‫אלא גם על ידי העובדה שיש לנו‬
‫תודעה חדשה המוטמעת בתוך כדור הארץ?‬
‫הודות לעבודתם של מדענים כמו יוהאן רוקסטרום‬
‫בידינו כעת לפעול‬ ‫בתור המצפון של כדור הארץ. המוח שלו.‬
‫לחשוב ולפעול במטרה אחת מאוחדת‬
‫כדי להבטיח שכוכב הלכת שלנו‬ ‫יישאר בריא ועמיד לנצח.‬
‫הבית המושלם.‬
‫תרגום כתוביות: מיכל קושניר‬