Downloaded from YTS.MX
Official YIFY movies site: YTS.MX
A fekete lyukak a sci-fi-írók legvadabb elképzeléseinél is furcsábbak.
Egy terület az űrben,
ahol a gravitáció annyira erős,
hogy semmi sem győzheti le.
Amint átléptél a határon,
többé nincs visszaút.
MEXIKÓ 2017 JANUÁRJA
Azta!
Ez a két hegy mindig megkapó látvány.
Kicsit megtévesztő.
Mintha pár óra alatt meg lehetne őket mászni.
Pedig nagyon nagy a szintkülönbség.
Gyerekkoromban nem érdekelt a csillagászat. Teleszkópom sem volt.
De emlékszem, láttam valamit a fekete lyukakról.
És arra gondoltam, mennyi érdekes felfedeznivaló van az univerzumban.
Az Eseményhorizont Távcső egy új eszköz,
amelyen egy nemzetközi csapat dolgozik.
Megfelelő nagyításra lesz képes ahhoz, hogy megmutassa
egy fekete lyuk közvetlen környezetét.
Ez eddig lehetetlen volt.
Valami olyat akarunk megnézni, ami minden erejével rejtve akar maradni.
De mi el fogjuk kapni.
4500 méter fölé érve már az atmoszféra jó részét elhagytuk.
Az atmoszféra fölé kell emelkednünk, ha az űr ürességét akarjuk meglátni.
Az Eseményhorizont Távcső célja egyszerűen összefoglalható.
Elkészíteni az első képet egy fekete lyukról.
NAGYMÉRETŰ MILLIMÉTERES TÁVCSŐ 4581 M MAGASAN
Tegnap délben ott tartottam,
hogy a front-end rendszer minden része működött…
Januárban eljöttünk az NMT-be
tesztelni a teleszkópot.
És problémákba ütköztünk.
Aztán megpróbáltuk kicserélni a Gunnt, de most nincs áram,
ezen dolgozunk fent.
Ma megpróbálom újra beüzemelni a régi Gunnt.
- De a régi Gunn-nal is… - Igen?
…kompatibilisek maradunk az EHT-vel?
- Kettős konverzióval. Igen. - Januárra és áprilisra.
Áprilisra az összes teleszkópunk a világ körül, a teljes EHT működni fog.
Ekkor lesz a legnagyobb esélyünk a képalkotásra.
De előtte ellenőriznünk kell, hogy minden működik.
Az első feladat elérni, hogy a 232,1 gigahertzes
- működjön a régi Gunn-nal. - Igen.
- És ha ez nem sikerül, mi lesz? - A B tervem az, hogy…
Minél nagyobb a teleszkóp, annál jobban láthatóak vele az apró objektumok.
A galaxisunk középpontjában lévő fekete lyuk leképezéséhez,
vagy az M87 nagyobb fekete lyukjához
közel Föld nagyságú teleszkóp kellene.
Ez nyilván lehetetlen.
Marad az alternatíva.
Sok teleszkópot a világ különböző pontján
egyszerre irányítunk a fekete lyuk felé.
Képzeljük el, hogy egy tükröt
összetörünk egy kalapáccsal,
a darabjait pedig szétszórjuk a világban.
Majd rögzítjük, mi látszódik a darabokban,
és egy szuperszámítógéppel újra összerakjuk a tükör képét a darabokból.
Így működik az Eseményhorizont Távcső.
Minden helyszínen mindennek tökéletesen kell működnie.
Ez elég nagyot kaphatott.
A szállításkor?
- Ha füstöl, legalább tudjuk, hogy rossz. - Ja.
Hátra van még pár teszt. Holnap csinálunk egy éles megfigyelést.
A Déli-sarkról, Spanyolországból, Chiléből,
és, ha sikerül, az NMT-ből.
Tehát ketyeg az óra.
Igen. Bevághatjátok a Mission Impossible zenéjét.
A MEGFIGYELÉSI TESZT NAPJA 2017. JANUÁR 27.
Nézd meg! Valahol ott van a teleszkóp is.
- Abban a szutyokban. - Mi történt? Mi ez?
- Mi történt? - Az időjárás.
Ez valami szívatás. Az elmúlt 16 órában tökéletes volt.
Amint feljövünk, lesújtanak az istenek?
Ez szívás.
Ilyen időben nem megy az irányzás és fókuszálás.
Elvileg 40 perc múlva kezdünk.
Illetve 35.
Ha marad a köd,
és hideg lesz, akkor a jég lesz a gond.
Igen, lehetséges.
- Aggasztó. - Szerintem is. Nagyon aggasztó.
Na, most jöhet a szurkolás meg az imák.
Túl leszünk rajta.
Oké, beállítunk pár értéket,
- aztán mehet. - Fent állítani kell az erősségen.
Ugye tudod, hogy a kezdésig
- 14 percünk és 15 másodpercünk van? - Igen, de…
Bakker!
65-73-at mondtál?
Tehát jobbra és balra is cirkuláris polarizáció?
Még egy perc.
Jól van, emberek. Kapaszkodjatok!
Oké, kész.
Négy, három, kettő, egy, zéró! Felszállás!
Hűha!
Hogy mi az a fekete lyuk?
Nagyon mély téma.
Nehéz átlátni az ezzel kapcsolatos fizikai folyamatokat.
Egy élet is kevés rá.
Képzeljünk el egy objektumot, ahol annyira erős a gravitáció,
hogy az objektum összes kezdeti anyaga
egyetlen pontba sűrűsödött.
Az objektum körül létrejön az úgynevezett eseményhorizont.
Az eseményhorizont különleges módon, egyirányú utcaként működik.
Kívülről be lehet jutni, de semmi sem juthat ki rajta.
A gravitációs vonzás olyan erős,
hogy minden, ami elég közel jut hozzá, eltűnik odabent.
Ha valami átlépi az eseményhorizontot, eltűnik.
Semmi többet nem tudhatunk meg róla.
Többé nem lehet sem észlelni, sem megismerni.
Talán még létezik, talán már nem létezik. Nem tudhatjuk.
Ez egy olyan jelenség,
amelyet nem értünk teljesen.
Olyan, mint egy örvény az univerzumban, a térben és az időben.
A matematikailag elképzelhető legsötétebb objektum.
Egyáltalán nem bocsát ki fényt, nem is veri vissza.
Mégis az univerzumban megfigyelhető legnagyobb erejű folyamatok motorja.
Valahogy…
az emberi elmének nehéz befogadnia őket.
Hallanak?
Igen.
A valóság néha különösebb, mint a fikció.
Ez különösen igaz a fekete lyukakra.
Jelenleg Malcolm Perry kollégámmal a Cambridge-ről,
és Andy Stromingerrel a Harvardról
egy új teórián dolgozunk, amely megmagyarázná,
hogyan juthat vissza információ egy fekete lyukból.
Figyeljék ezt a teret!
Stephent 1982-ben ismertem meg.
Az évek során sok közös témánk volt. Meglepően sok.
De a legintenzívebb együttműködésünk az elmúlt,
- talán három évben zajlott? - Három, igen.
Egy csodálatos, új szintre emelkedett a közös munkánk.
- Az eddigiektől eltérőre. - Így van.
Csodás, meleg nap volt.
Angliában ez ritka áprilisban. Úgyhogy kint tartottuk az előadást.
Ez a Great Brampton House-nál volt.
Az elmúlt tíz évben Stephen és barátai rendszeresen szerveztek összejöveteleket.
Volt néhány gondolatom
a végtelen határainak struktúráiról,
hogy hogyan tárolhatják az információkat.
Ahogy az előadást hallgattam, az jutott eszembe,
hogy a leírt jelenség egy fekete lyuk felszínén is megtörténhet.
Stephen azonnal ráharapott az ötletre.
Azt mondta, megvan a hiányzó láncszem.
Nagyon szeretné megoldani a paradoxont,
amelyet 1975-ben a világ elé tárt.
Ez az úgynevezett információs paradoxon.
Eszerint a fekete lyukakban az információ megsemmisül,
ami nem lehetséges. Ezért paradoxon.
Ez alapján a fekete lyukak közelében a fizika törvényei nem érvényesek.
Ezért fontos a probléma.
Mert ha az információ elvész, az majdnem minden fizikai tudásunknak ellent mond.
Nem értjük jól a fekete lyukakat.
Kívülről nem lehet megmondani, mi van egy fekete lyukban.
Mindössze három dolgot tudunk róla megállapítani:
a tömegét, a töltését és a perdületét.
És ez minden fekete lyukra igaz, bármi is alkossa.
Tehát a fekete lyukak rengeteg információt tartalmaznak,
amelyek a külvilág számára rejtettek.
Ezt már eleve nehéz volt felfogni, de Hawking újabb csodás felfedezést tett.
A fekete lyukakból távozik valami. Ez a Hawking-sugárzás.
Itt kezdődött az igazi probléma.
RÉSZECSKÉK KELETKEZÉSE FEKETE LYUKAKBAN
Kiderült, hogy mégsem feketék. Sugároznak.
A sugárzás során veszítenek a tömegükből, míg végül eltűnnek.
Mindegy, mik adják a fekete lyuk tömegét: elefántok vagy Encyclopaedia Britannicák.
Amikor a fekete lyuk eltűnik, csak Hawking-sugárzás marad a helyén.
Úgy tűnik, a lyukba esett dolgokról minden információ elvész.
A fekete lyukakból kijutó részecskék
teljesen véletlenszerűnek tűnnek,
és nincs közük a lyukba esett dolgokhoz.
Ha Hawkingnak igaza van, a lyuk bármit kiköphet.
Egy zongorát, egy harsonát, egy…
Akármit. Akármi kijöhet belőle.
Tehát az univerzum alapvető természete
véletlenszerű.
Nincsenek a teljes univerzumot meghatározó fizikai törvényszerűségek.
Ez minden fizikus rémálma.
Az univerzumról szerzett tudásunk nagy része
a természeti törvények megjósolhatóságán alapszik.
A fizikai elméletekből előrejelzéseket vezetünk le,
majd kísérletekkel vagy megfigyelésekkel ellenőrizzük, megvalósultak-e.
A korai univerzumot is a fizika törvényei alapján ismerjük.
Időben visszafelé adunk előrejelzéseket a múltbeli világról.
Ha a törvények nem állják meg a helyüket,
az felveti a megismerés határainak kérdését.
Mit tudhatunk egyáltalán a világról?
Ha a fekete lyukak kapcsán
az univerzum megjósolhatatlan,
talán más területeken is az.
És ami még rosszabb: ha az információ elveszhet,
nem lehetünk biztosak a múltunkban sem.
Talán a történelemkönyvek és az emlékeink is csak illúziók.
Pedig a múltunkból tudjuk, kik vagyunk.
Múlt nélkül elveszítjük az identitásunkat.
CSINÁLJ BELŐLE FEKETE LYUKAT!
ELMÉLETI TUDOMÁNYOK NEMZETKÖZI KÖZPONTJA
Az információs paradoxon végzős hallgató korom óta
központi helyet foglal el a gondolkozásomban.
Lényegében 24/7 ezen jár az agyam.
Reggel felkelek, főzök egy kávét, és leülök egy füzettel.
Fogmosás közben is ezen gondolkodom.
Ezzel álmodok.
Ez a legérdekesebb és legjobban megfogalmazott probléma
a modern fizikában.
Annyira érdekes,
hogy az egész életemet kész voltam rászánni a megértésére.
2016. ÁPRILIS 20.
Mióta Hawking megfogalmazta érveit, 40 év telt el.
Amíg Malcom letörli…
Több ezer tanulmány született arról,
hogyan kerülhető meg a paradoxon.
Egyiket sem fogadták el teljes körben,
és mindegyikkel van valamilyen probléma.
A mágikus formulát
- felírom borzasztó részletesen. - Oké.
Amíg Malcolm ír…
Szóval először is rájöttünk…
De most Stephennel és Malcolmmal találtunk egy módszert,
amellyel talán feloldható az információs paradoxon.
Azta, ez nagyon izgalmas!
Valami mélyre tapintottunk rá, de nem tudjuk, mire.
Jelenleg is nagy erőkkel zajlik ennek a kutatása.
- De minek a központi kifejezései? - Mi a szuperrotáció értéke?
Szuperrotáció? Oké. Ez egy átlagos Bondi–Metzner–Sachs-csoport.
A fizika lényege megtalálni az igazságot
az univerzumról.
Talán sosem érünk a végére…
- Ebből adódik egy megmaradási törvény. - …de szerintem ezt a problémát
jó eséllyel még életemben megoldjuk.
Ebből megvan a szuperrotációs töltés megmaradása.
Ezt itt letörlöm.
„Hiszem, ha látom.”
A látás a legélesebb és legmegbízhatóbb érzékünk.
Látnunk kell a dolgokat. Látni akarjuk őket.
Jó tíz éve biztosan tudom, hogy a fekete lyukak léteznek.
Kétségkívül lehetségesek. De akkor is képen akarom látni.
Látni akarom.
Sosem láthattuk még a fekete lyukak fő ismertetőjelét,
azt a régiót, a horizontot, ahonnan a fény sem tud megszökni.
Az Eseményhorizont Távcsővel ráközelítünk az eseményhorizontra,
és meglátjuk, van-e sziluettje, vet-e árnyékot.
Az Eseményhorizont Távcső több évtizedes munka gyümölcse.
Mindannyiunkat magával ragadott, amikor rájöttünk, hogy képet alkothatunk róla.
Az elmúlt években több helyszínt is bejártunk,
hogy meggyőzzük a helyieket: az elmélet megvalósítható.
Ezeken a szélsőséges helyszíneken specializált, drága eszközöket kellett
megalkotnunk és telepítenünk.
ATACAMAI NAGYMÉRETŰ MILLIMÉTERES HÁLÓZAT
DÉLI-SARKI TÁVCSŐ
Elérkeztünk az első megfigyeléshez, amiből talán kép is készülhet.
A MEGFIGYELÉSI ABLAK KEZDETE
Ez még mind kérdőjeles,
- de a helyiek szerint oké. - Igen.
Déli-sarki Távcső: időjárás jó, irányzás nem megy.
Irányzási problémák.
Szubmilliméteres Távcső elvileg készen áll.
Erős szél lehetséges, de nem lesz gond.
Tehát az este jó lehet, ugye?
Igen.
Összehangoltunk a Föld különböző pontjain lévő teleszkópokat.
Közösen tudnak adatokat rögzíteni,
amelyeket a megfigyelés végén összefésülünk,
mintha a felvételt egyetlen óriási teleszkóp készítette volna.
Az Eseményhorizont Távcső jelenleg nyolc teleszkóp hálózata a Föld körül,
a Déli-sarktól az arizonai Sonora-sivatagon és Hawaiion át Chiléig.
Ezek együtt a gyakorlatban egy földméretű teleszkópot alkotnak.
Picóban jó időjárás várható.
Igen, azt mondják, jó lesz.
- Szerintem is. - Átírom 0,2-re.
Nézzük a Nagyméretű Milliméteres Távcsőnél a páratartalom-térképet!
Ha az ember egy helyszínről dolgozik, csak tökéletes időjárásban készíthet felvételt.
De most a hálózat minden pontján tökéletes időre van szükség.
Mire elkezdjük a megfigyelést, ez elmegy, de nem tudjuk, mi jön a helyére.
Úgy tűnik, gyorsul.
- Oké. - Gond a Szubmilliméteres Távcsőnél.
Tehát hol van gond?
Csak az NMT-vel és az SZMT-vel van baj.
És az alapján kéne dönteni a Déli-sarkról, hogy tudjuk, irányzási gondjaik vannak.
Az NMT-nél mennyire aggódsz a mézer miatt?
Kicsit aggódok a mézer miatt, mert nem minden tesztet végeztünk el,
amikből megtudnánk, elég jó-e.
- Shep, fél négy van. Még félóra. - Oké. Kezdjük?
Oké.
Szerintem csináljuk ma este.
Ennél jobb időjárás nem lesz. Technikai gond máskor is lesz.
A Déli-sark kérdőjeles,
de még egész jó a helyzet.
Igen.
Reméljük, jól sikerül az adatok rögzítése az M87-ről.
Oké, legyen így!
Meghoztam a döntést, és kihirdetem.
Ötödik éjszaka, D indul!
Legyen még sok ilyen jó éjszakánk!
Aztán a világ sok-sok pontján
a teleszkópok egyszerre fordulnak el,
és elkezdik rögzíteni a fekete lyuk fotonjait.
Egy fekete lyuk látszólagos mérete
a tömegétől és a megfigyelési távolságtól függ.
A galaxisunk közepén lévő fekete lyuk, a Sagittarius A*
a Földről nézve a legnagyobb méretű. Ezt követi az M87.
54,8 MILLIÓ FÉNYÉV
Az M87 fekete lyuka ezerszer nagyobb,
de nagyjából ezerszer távolabb is van.
Ezért az éjszakai égbolton hasonló méretűnek látszanak.
A MEGFIGYELÉSI ABLAK HARMADIK ÉJSZAKÁJA
Ez a központi parancsnokság. Itt non-stop van valaki.
Mindenki nekünk ír, ha vészhelyzet van,
mondjuk ha nem működik a rögzítés vagy egy vevő.
Reméljük, unatkozni fogunk. Reméljük, nem lesz dolgunk,
és minden rendben és problémamentesen fog menni.
De a biztonság kedvéért itt vagyunk.
Túl vagyunk az EHT-megfigyelés harmadik napján.
Ez példa nélküli volt.
Három egymást követő éjszakán át ment a megfigyelés,
mert tökéletes volt az időjárás.
A csapat már nagyon fáradt,
mert három napja megállás nélkül dolgozunk.
Magas helyeken vannak,
figyelniük kell a részletekre,
stresszes a helyzet, vadásznak a hibákra.
Mindenki a határait feszegeti.
AZ EHT-MEGFIGYELÉS ÖTÖDIK ÉJSZAKÁJÁNAK VÉGE
Elkezdődik a Sagittarius A* végső megfigyelése.
Itt vagyunk. Ez az. Az utolsó megfigyelés
2017-ben
a Sagittarius A*-ról.
- Te írtad be, hogy „juhú”? - Igen.
MINDENKINEK: ELKÉPESZTŐ. REMEK MUNKA VOLT.
ALIG VÁROM, HOGY MINDENKIT MEGHÍVHASSAK PÁR KÖR ITALRA,
AMIKOR VÉGRE TALÁLKOZUNK.
Ez a dal olyan jól bemutatja, milyen jó érzés megvalósítani valamit,
amin ezer éve dolgozol.
Mióta dolgozol rajta?
Legalább… nem is tudom, úgy 20 éve.
Most az összes EHT-helyszínen becsomagolják a merevlemezeket,
nagyon óvatosan.
Aztán a központba szállítják őket.
Emberek, kész vagyunk!
Befejeztük? Kész az egész?
Végeztünk. Vége!
Kész a megfigyelés.
Kész az egész program, az egész kampány.
Erre az évre végeztünk az Eseményhorizont Távcső megfigyeléseivel.
Az Eseményhorizont Távcsőnél az a kihívás,
hogy akkor derül ki, minden sikerült-e, amikor beérkeztek az adatok a központba.
Ez több mint egy hónapba telik.
Addig marad a feszültség,
a bizonytalanság, hogy valamire nem gondoltunk.
Május. Tavasz, újjászületés, képalkotás fekete lyukakról.
Érdekes nyár előtt állunk.
FÖLD
FÖLD–NAP TÁVOLSÁG: 149 600 000 KM 1 CSILLAGÁSZATI EGYSÉG
10 CSE
100 CSE
1000 CSE
NAPRENDSZER
10 000 CSE
100 000 CSE
1 000 000 CSE
10 000 000 CSE
100 000 000 CSE
1 000 000 000 CSE
NAPRENDSZER–SAGITTARIUS A* TÁVOLSÁG: 25 600 FÉNYÉV
100 000 FÉNYÉV
TEJÚTRENDSZER
TEJÚTRENDSZER–M87 TÁVOLSÁG: 54,8 MILLIÓ FÉNYÉV
A tudományfilozófia egyik örök kérdése,
hogy ha főképp kísérleti úton észlelhető dolgokkal foglalkozunk,
akkor hogyan juthatunk ismeretekhez nem megfigyelhető létezőkről?
Mindig is vonzottak a láthatatlan
és rejtélyes dolgok.
Ezen az úton jutottam el a fekete lyukakhoz.
De a fekete lyukak nagyon nehezen érthetők meg csak az egyenletek alapján.
Ha valamit részletesen meg akarunk ismerni,
az nem lehetséges tisztán matematikai úton.
Nem fog menni. Számítógépes szimulációra van szükség.
A fekete lyuk körül egy úgynevezett akkréciós korong kering.
Nagyon kaotikus.
Ionizált gáz, mágneses mezők,
és az egész kavarog.
A gáz felforrósodik és sugárzik.
Ez már kicsit túl bonyolult ahhoz,
hogy papíron ki lehessen számolni.
A szimulációk nagyban segítenek láthatóvá tenni
a láthatatlan dolgokat.
2017. SZEPTEMBER 10.
ANGLIA
- Biztos Andy jött meg. - Szia!
Majdnem hihetetlenül jó híreink vannak.
Mi?
De nem teljesen.
Hiányzik egy láncszem.
Ha nem stresszelsz rá, meglesz a válasz.
Én sosem stresszelek.
Stephen Hawking és barátai évente egyszer
megszállnak valahol egy házban,
ahol eszmét cserélhetünk, kikapcsolódhatunk,
túrázhatunk a hegyekben.
Stephen is itt van.
- Stephen? Remek. Oké. - A folyosó végén találod.
Stephennel, Sashával és Malcolmmal találtunk egy rést,
sőt, nem is csak rést,
inkább egy jókora hasadékot az információs paradoxon páncélján.
- Használjuk ezt a táblát! - Rendben.
A régi történet szerint
a fekete lyukak sehogy sem tárolhatnak információt.
Csak lyukak az űrben.
Felfedeztük, hogy a horizont bizonyos tulajdonságai kódolnak információkat.
Mégpedig a szupertranszlációs és a szuperrotációs szabadságfokok,
amiket finom hajnak nevezünk.
- Oké. - Körbe!
A haj a fekete lyukak eseményhorizontját veszi körül.
Ha bedobunk valamit egy fekete lyukba,
megváltozik a frizurája.
Így indul, bedobunk valamit, és átalakul ilyenné.
Rájöttünk, hogy rögzül, mi esett a fekete lyukba.
Legalábbis az információ egy része biztosan.
Nem tudjuk, hogy az egész-e.
Jelenleg erre próbálunk minden erőnkkel rájönni.
- Ilyen. - Igen.
- Csak két deriváltat tartalmaz… - Oké.
…epszilonban, úgyhogy az kiesik.
Azt vizsgáljuk, kódolhatja-e a finom haj a fekete lyuk teljes információtartalmát.
Tehát nem gond a kifejezés.
- Nem. - Megnézted?
Van egy formula,
amelyet Bekenstein és Hawking a 70-es évek elején írtak le.
FEKETE LYUKAK ÉS A TERMODINAMIKA
Ez megmutatja, pontosan
hány gigabyte információ tárolható egy fekete lyukban.
A legelső próbának akkor fogunk megfelelni,
ha megszámoljuk a finom hajban található információt,
és jó eredményt kapunk.
Ha 12 J jön ki a központi töltésre,
akkor nem vész el az információ, hanem megmarad.
És nyomon fogjuk tudni követni a horizontot vizsgálva.
Három hónapon át mindig nullát kaptunk, aztán három hónapon át végtelent.
Az elmúlt pár hétben Malcolm azt hitte, meglett a 12, de most kételkedünk benne.
Jelenleg kijön a 12,
de egy bizonytalan lépéssel.
Tehát a parciális integrálást azért végeztük el,
hogy kijöjjön a végső formula?
Úgy érzem.
Igen, mert nincs olyan kifejezés, amelynek két deriváltja van zétában.
Az volt a lényeg, hogy ne legyen kétderiváltas kifejezés zétában.
És ha mégis ott vannak?
Oké, lássuk!
Ezt még szerintem végig kell gondolnunk.
Megjött Stephen. Megmenekültünk!
Szia, Stephen!
Összefoglaljuk Stephennek a lényeget?
Feltéve, hogy minden stimmel.
- Az még kiderül. - Nem!
Sosem stimmel minden.
- Mindent ellenőrizni kell. - Így van.
Tudod, a szokásos hullámvasút. Megörültünk,
mert pár perce pontosan kijött a központi kifejezés,
ami a területi törvényhez kell,
aztán rájöttünk, hogy… pár kifejezés talán kimaradt.
Jónak tűnik az irány.
De lesz vele dolgunk.
- Talán még valamit elfelejtettünk. - Mit?
Egy F plusz-mínusz kifejezés kérdéses volt.
Igen, az engem is zavar.
Lehet, hogy az F Plusz-mínusz kifejezés kiejti ezt.
Mi legyen vele? Mert…
Azt hittem, három deriválttal epszilonban nem mentem semmire,
- de… - Ellenőrizzük!
Egy számot keresünk.
A perdület tizenkétszerese.
- Úgyhogy szerintem… - Vagy divergencia.
Nagyon nehéz, hogy kijöjjön az a szám. Nagyon nehéz.
De ha kijön…
Erre!
…akkor bebizonyosodik, hogy a fekete lyukak képesek tárolni
az elveszettnek hitt információt.
Valahol itt van az ösvény.
Ez óriási lépés lenne az információs paradoxon megoldása felé.
És Malcolm parciális intergrálással jutott el ide.
- Ami tilos. - Igen.
De harmadrendű deriváltat használva…
- Ugyanez lesz. - Eljutunk ugyanehhez az egyenlethez,
- és van hely… - Hány konform
Killing-vektor van a két gömbön?
- Három. - Végtelen számú?
Hat.
Nagyon érdekes élmény Stephennel dolgozni.
Mondjuk úgy, hogy szűkszavú. Minden szava nagyon fontos.
Globálisan jól körülhatárolható, szigorú Killing-vektorból
három van. Globálisan jól körülhatárolható…
Feltesz egy kérdést. Mintha pontosítani akarna valamit, de aztán kiderül,
hogy kicsit más az elképzelése. Vagy csak elmondja egy ötletét, megérzését.
Ami eleinte mindenkit összezavar, aztán rájövünk, hogy nagyon fontos.
Szóval.
Szentírásként követtük az utasításodat,
hogy hagyjuk a végtelent.
Én alapozni próbáltam, mondhatni kerülgettem a hegyet,
és kerestem, melyik ösvény visz fel a csúcsra.
Stephen meg eldöntötte, hogy melyik legyen.
Nagyon merész.
Nem akarja vesztegetni az időt
az összes részlet és lehetőség megvizsgálására.
A lényeg érdekli.
Az összes entrópia a diffeomorfizmusból ered?
Mely diffeomorfizmusok adják az entrópiát?
- Tehát melyik diffeomorfizmusok… - Ez a probléma egyedül megoldhatatlan,
de mindenki máshogy gondolkozik,
és mindenki hozzáteszi a maga kis részét a munkához.
Lényegében E az i-szer n-szer fíediken…
- Lényegében… - E az i-szer n-szer fíediken, de mégis…
Sokszor előreszaladok,
aztán próbálom kitölteni a hézagokat.
Tényleg?
Amivel az a gond, hogy könnyű hibázni,
ha már az elején eldöntötted, mi legyen a válasz.
Malcolm inkább hajlamos
az elejéről kezdi a problémát, és módszeresen
halad végig rajta. Amivel meg az a gond,
hogy ha rossz irányba indul el, sosem fog célba érni.
Szerintem jól kiegészítjük egymást.
Sasha fantasztikus csapattag.
Malcolm tanítványaként kezdte.
Nagyon látványos utat járt be.
Egy darabig megvolt, de elszúrtuk. Tíz napja újra összeállt,
de megint nem jó.
Jó úton vagyunk,
de kiderült, hogy elképesztően bonyolult.
- Szerintem erre. - Szerintem arra.
- Ide helikopter kéne. - Miért arra menjünk?
- Erre? - Nem.
2017. MÁJUS 12.
MIT HAYSTACK OBSZERVATÓRIUM AZ EHT ADATFELDOLGOZÓ RENDSZERE
Ez egy nagyon problémás nemzetközi szállítmány volt a chilei dolgok miatt.
- Ezek fontos adatok, ugye tudja? - Igen.
Nem akarom az adataimmal egy mondatban hallani a „problémás” szót.
A pusztítás eszköze.
Friss, ropogós adatok.
Hármas rögzítés, kettes sorozat, kettes rekesz Chiléből.
- Jól felcímkézték. - Vincent?
Chilei fagyasztott fotonok.
Elképesztő mennyiségű adatot rögzítettünk
a teleszkópokkal.
Minden egyes hullámot mérnünk kell,
minden hullámhegyet és -völgyet, ahogy elérték a teleszkópot.
Mindent pontosan rögzítünk,
aztán a hullámokat megfeleltetjük
a világ más részein lévő teleszkópok által vett hullámoknak.
Új adatok Atacamából.
Mink van még?
A megfigyelések éjszakánként nagyjából másfél petabyte-nyi adatot gyűjtöttek.
- Oké. - Ja, ha ez megvolt…
A tudomány történetében nem volt még olyan fizikai kísérlet,
ahol ennyi adatot gyűjtöttek volna, mint mi éjszakánként.
Lássuk csak!
Itt van minden Atacamából.
Összegyűjtjük az adatokat.
A meghajtókat rákötjük két szuperszámítógépre.
Az egyik az MIT Haystack Obszervatóriumában van,
a másik a Max Planck Rádiócsillagászati Intézetnél
Bonnban, Németországban. Ez a két helyszín dolgozza fel az összes adatot.
Így lehet földméretű távcsövünk. Ez egy világtérkép.
A fenti modulokon a Mexikóban készült felvételek vannak,
ezek is mexikóiak, ez arizonai,
ez Spanyolországból való,
ez hawaii.
A Déli-sarkról származó adatokat még nem kaptuk meg. Le van zárva az állomás.
Lehetetlen a légi közlekedés.
Az adataink októberig ülnek a fagyasztóban.
Ide gyűjtjük az összes adatot, hogy összeállítsuk a végső adatterméket.
Ez tényleg megtörténik. Hihetetlen, de ennyi idő után végre megtörténik.
Egyelőre hagyjuk! Próbáljuk csak a kiindulási értéket beírni!
Ha kijavítottad a kézi fázisszámításokat, le fog tisztulni.
Még a jel-zaj arány és az amplitúdó is meg fog növekedni.
Ez tényleg elképesztő.
Olyan érzékenységet és felbontást sikerült elérnünk, amilyenre egy évtizede vágyunk.
Ebben a helyzetben…
én nagyon szorongok.
Régóta dolgoztunk ezért az eredményért.
És azt sem tudjuk igazán, mihez jutottunk.
NOTTINGHAMI EGYETEM ANGLIA
FIZIKA ÉPÜLET
FEKETELYUK-LABORATÓRIUM
A fekete lyukak elérhetetlenek.
Nem tudjuk, hogy az egyenleteink egyáltalán tényleg leírják-e őket.
Ezt nem tudjuk közvetlenül tesztelni. Ez a nagy dilemmánk.
A laboratóriumban
egy modellünk utánozza a fekete lyukak bizonyos tulajdonságait.
Persze nem valódi fekete lyuk. Az elég veszélyes lenne.
Igazából egy óriási, vízzel töltött medencénk van.
Egy szép örvénnyel a közepén.
Az apró felszíni hullámzások tekintetében megfelel egy forgó fekete lyuknak.
Megfigyelhetők a horizontra jellemző fizikai jelenségek:
fényelhajlás,
Hawking-sugárzás,
szupersugárzás.
Ezeket a hatásokat modellezhetjük. Azt, ami az eseményhorizonton kívül történik.
Végül olyan hatásokat látunk, amiket évekkel ezelőtt megjósoltak
kísérleti bizonyítás nélkül.
Ez már valódi fizika. Észleltük.
Megvannak a határai a fekete lyukakról való tudásunknak,
de hát tudós vagyok! Számomra ez a lehető legjobb helyzet.
Egy egész univerzum egy Petri-csészében.
Tele felfedezésre váró, fantasztikus új ismeretekkel.
NÉGY HÓNAPPAL HAWKINGÉK TALÁLKOZÓJA UTÁN 2018. JANUÁR 25.
JEFFERSON FIZIKAI LABORATÓRIUM
Szóval zéta mínusz zéta hullám Y.
Itt egy másodrendű epszilon derivált, emitt egy elsőrendű epszilon derivált.
Akkor az egy per W plusz.
Ez egy per W plusz.
Tehát az egészet W pluszig kell kiszámítani. Nem maradt ki valami?
Nem jó. Nem, mert csak az egy per W plusz kifejezés számíthat bele.
- Igen. - Kell az egy per W plusz.
Tehát ezt W pluszig kell kiszámítani.
Nem.
Nem, mert egy per W pluszt akarunk kapni az integranduszban.
- Igen. - Mert a W plusz tartománya nulla.
Szóval ha nincs ott az egy per W plusz, nullát kapunk.
- Brinsopban ezt még nem értettük. - Úgy tűnik, nem.
Brinsopban még azt hittük, egész egyszerű a dolog, és nincs sok végiggondolnivaló.
De azóta mindenféle új dolgokra rájöttünk,
amik bonyolítják a helyzetet.
Brinsopban azt hittük, papíron kiszámolható az egész.
Elég rá tíz oldal.
Kiderült, hogy ez az egyik
leghosszabb számítás, amit valaha is csináltunk.
Ez pontosan így van.
1050 kifejezés.
1050 kifejezés? Lehetetlen 1050 kifejezéssel
hiba nélkül dolgozni.
Nekem legalábbis az.
- Szerintem még Malcolmnak se menne. - Kétlem. Talán a fele.
Egy hónapja rájöttünk,
hogy számítógépekre lesz szükség.
Lényegében több ezernyi kifejezést kell összeadnunk.
Ha pontosan 12 J jön ki végeredménynek,
akkor a fekete lyuk körüli haj
alkalmas a lyuk keletkezésének rekonstruálására.
Ez nagy lépés lenne a paradoxon megoldása felé.
Egyelőre nem sikerült.
Tehát vagy a számítógépes programunk hibás,
vagy a bevitt adatok,
vagy a probléma elméleti elemzésében hibáztunk.
Van, hogy optimisták vagyunk, van, hogy nem annyira.
De hinnünk kell benne, hogy működni fog,
azon egyszerű okból,
hogy ha nem hinnénk, nem fektetnénk bele ennyi energiát.
- De belefektetjük. - Belefektetjük, igen.
Mert hiszünk benne.
Ha nem hinnénk, lassan…
- Rég feladtuk volna. - …elcsüggednénk.
Én optimista vagyok.
De hiányzik valami.
Egy kifejezés, vagy valami.
Vagy egy ötlet.
Egy ötlet, vagy valami. Nem annyi a gond, hogy rossz egy összeadás.
Az információs paradoxon szerint a fekete lyukak miatt az univerzumot
nem lehet pontosan leírni
fizikai törvényekkel.
Fogadni mernék rá,
hogy léteznek ilyen törvények, és megtalálhatjuk őket.
De még nem értünk a végére.
Érdekesnek találom, amikor a megfigyelések
nem támasztják alá az elképzeléseinket a dolgok megszokott viselkedéséről.
Ilyenkor az emberek elkezdik az egzotikusabb magyarázatokat keresni.
Ez történt a fekete lyukak esetében is.
A fekete lyuk eleinte rejtélyes, nehezen elfogadható matematikai koncepció volt.
Idővel egyre több megfigyelésre nem volt magyarázat.
Kivéve, ha a fekete lyukak valóban léteznek.
Még nehezebben fogadták el a nagyon nagy tömegű fekete lyukakat.
Ezek milliós, milliárdos naptömegűek.
Lehet, hogy minden galaxis magjában ilyenek vannak.
A sajátunkéban is.
Ezt nagyon vitatták.
És ez az ötlet nagyon magával ragadott.
Volt egy módszer, amin egy németországi csapattal együtt dolgoztunk.
Elviekben ez segíthetett eldönteni a dolgot.
A Keck Obszervatórium épp ekkor épült meg Hawaiion.
Elég hihetetlen, de megengedték, hogy megpróbáljuk ezzel az óriási teleszkóppal.
Bejött.
Megláthattuk a galaxis közepét, az ottani csillagokat.
Ha van ott egy többmilliós naptömegű fekete lyuk,
akkor mindennek rém gyorsan kell mozognia.
Az első mérést 95-ben készítettük.
A másodikat 96-ban. És te jó ég!
Egyértelműen elmozdultak a csillagok.
Vonzotta őket valami.
98-99 körül már egyértelmű volt,
hogy az igazán közeliek pályája görbül.
A görbületből kiderül a fekete lyuk iránya.
Három görbülő pályájú csillagunk volt. Három nyilat kaptunk.
És pontosan ugyanoda mutattak.
Valami hatalmas dolog kell egy ilyen gyors pályamódosításhoz.
Nehéz elképzelni, hogy bármi egyéb lehetne a középpontban,
mint egy nagyon nagy tömegű fekete lyuk.
Közeledünk felé.
Szinte már érezhető.
EHT KÉPALKOTÓI GYŰLÉS 2017. OKTÓBER 12.
345.
- Kazu azt mondta… - Az már kész.
Kazu tegnap azt mondta, a 120-ast nézzük,
ezért azzal foglalkoztunk.
Szóval ez a 3C345?
- Igen. - Oké.
Nagyon magasra tettük a lécet az EHT-vel. Olyat akarunk látni, mint még soha senki,
ezért teljesen új eszközöket kell kidolgoznunk.
Könnyebb nagy látómezővel kezdeni.
Megfelelő pontosságú képet kell készítenünk, hogy megbízható legyen.
A kicsi fura struktúrákat mutatna.
Oké. Egyébként sincs meg lineáris skálán…
Ha mi magunk készítünk egy fényképet,
elhisszük, hogy pontosan a valóságot mutatja.
Hiszen a kép egyezik azzal,
amit épp láttunk a szemünkkel is.
Amikor az EHT-vel készítünk képet a fekete lyukról,
ezt nem láthatjuk.
Nem tudjuk, hogy a generált kép tényleg olyan-e, mint a fekete lyuk.
Hogy dönthetjük el, valós-e a kép?
Akkor melyik a helyes, általánosságban?
Melyik a helyes? Kiadnak az emberek…
Az egyik módszer a probléma megközelítésére
egymástól független csapatokban dolgozni. Mindenféle képből adatokat generálunk.
Realisztikus adatokat, hasonlóakat az EHT-ból kapottakhoz.
Aztán kiadjuk őket a közösségnek, de kép nélkül.
A feladatuk, hogy képet generáljanak az adatokból.
Tehát minden csapat titkot tart, igaz?
Ha látom egy másik csapat képét,
elkezdhetek az alapján módosítani az algoritmusaimon,
akár nem tudatosan is, hogy az övékre hasonlítson.
Nézd az amplitúdó-hibasávokat!
Több környi képalkotásra és finomításra van szükség,
mielőtt nekiállnánk összehasonlítani a képeket.
Azonos adatok alapján dolgozunk. Ez afféle barátságos ketrecharc.
Ezután összehasonlítjuk a csapatok különböző algoritmusait.
És ha ezek konvergálnak,
abból tudjuk, hogy ez a Sag-A*-nál és M87-nél is működni fog.
És itt van az alacsony zárási amplitúdó.
Nagyon nagy a különbség.
Három nap van köztük.
Igen, de a forrás nem sokat változott, a fénysebesség pedig állandó.
De a narancs és a kék egyező napról, egyező időpontból származó adatok.
A kettes csapatban nehéz dolgunk volt.
Úgy érzem, az adatok nem megfelelőek.
Nincsenek elég jól kalibrálva
a képalkotáshoz.
Szóval van még vele dolgunk.
Épp a Guardian weboldalát olvastam
13-án este, éjfél körül.
És bejelentették.
Ennyi volt.
STEPHEN HAWKING 76 ÉVES KORÁBAN ELHUNYT
Egy ideje terveztük meglátogatni.
Egyrészt aggódtunk, másrészt tudtuk, hogy a munka jót tenne a hangulatának.
Az volt a terv, hogy amint jutunk valamire,
megyünk az Egyesült Királyságba, hogy egyeztessünk vele a továbbiakról.
Nagyon boldoggá tette volna, ha tudja, hogy jutottunk valamire a projekttel.
De sajnos nem jutottunk időben eredményre.
- Mind máshogy gondolkodunk. - Igen.
Neki is megvolt a saját gondolkodási módja,
és mostantól sajnos nem férünk hozzá az elméjéhez.
Hatalmas veszteség.
Van a barátságnak egy különleges formája,
amely a tudományos együttműködésből és közös felfedezésekből születik.
Tapasztalataim szerint ez semmihez sem hasonlítható.
Ha az ember…
tudományos… produktív tudományos diskurzust folytat valakivel
évtizedeken át,
és aztán elveszíti őt,
az nagyon szomorú dolog.
Másképp szomorú, mint mondjuk egy családtag halála,
de…
ez egy különleges dolog, amit szomorú elveszíteni.
Képzeljük el, hogy két összeolvadó fekete lyuk közelében lebegünk!
Ahogy keringenek egymás körül, a téridő válaszul rezegni kezd.
Olyanok, mint két dobverő.
A dob pedig maga a téridő.
Rezegni kezd.
A gravitációs hullámok húzzák-vonják a teret.
Elméletileg a dobhártyánkat is beszakítanák.
Hallanánk őket a légüres térben is.
A gravitációs hullámok olyanok, mint a hangok a téridő közvetítő közegében.
Ez volt 2015 legnagyobb felfedezése.
A LIGO kísérlet során két teljesen fekete lyuk összeolvadását rögzítették.
Az utolsó egyötöd másodpercet,
mielőtt a fekete lyukak összeolvadtak egy nagyobb lyukká.
És ez lenyűgöző.
Azelőtt a bizonyítékunk a fekete lyukak létezésére
a környezetükből származott.
Ez közvetlen volt.
Az első közvetlen bizonyíték
nem pusztán a fekete lyukak létezésére,
hanem két fekete lyuk létezésére.
A jel több mint egymilliárd évet utazott,
de rögzítették.
Elképesztő felfedezés.
Én a fekete lyukak összeolvadásának elméletével foglalkoztam.
Hogy hangozhat? Szimulálható a hangja?
Milyen a fekete lyukak keringési dinamikája?
Mire elérik a Földet, a gravitációs hullámok olyan halkak,
hogy csak az utolsó néhány keringést rögzíthetjük.
Mi többet akarunk hallani, a közeledést is.
A csapatommal megpróbáljuk modellezni az utolsó néhány perc hangját.
Egy hosszabb szakaszból
meg tudjuk mondani, érdekes volt-e a dinamikájuk,
mennyire volt komplex a mozgás.
Ebben az esetben a fekete lyukak egymástól eltérő tömegűek,
bonyolult a keringési pályájuk,
és forognak is.
A rendszer forogni kezd az űrben.
Halkabb lesz, amikor a gravitációs hullámok az ellenkező irányba terjednek,
és hangosabb, ha felénk.
Mindezek a gravitációs hullámok hangjából kinyerhető adatok.
Aztán hangosabb és gyorsabb lesz az összeolvadás előtt.
Az összeolvadás után elcsendesedik.
Örömöt okoz az embernek
saját érzékszerveivel tapasztalni
egy ilyen felvételt.
Valóságosabbá teszi a fekete lyukakat.
Micsoda korban élhetünk!
A felfedezéssel átlendülünk az ismeretlenből az ismertbe.
AZ M87 FEKETE LYUKÁNAK ADATAI KÉSZEN ÁLLNAK A KÉPALKOTÁSRA – 2018. JÚNIUS 5.
Oké, emberek, kiadjuk az adatokat.
Nagy pillanat, lássunk neki!
Mindenkit hozzáadok a közreműködőkhöz.
A végcél egy pillanatkép a valóságról: meglátni egy valódi fekete lyukat.
A galaxisok közepén található fekete lyukakat izzó plazma veszi körül.
Ez fényt bocsát ki a fekete lyuk mögül, és körülötte minden más irányból is.
A téridő itt annyira hajlik, hogy még a fekete lyuk mögül érkező fény is
haladhat olyan görbe pályán, hogy eléri a szemlélőt.
Elképzelhetjük:
a fotonok egy része messze van a lyuktól, elér hozzánk.
Egy részük a horizont közelében görbülő pályán halad.
Egy részük pedig túl közel kerül a fekete lyukhoz, és belezuhan.
A fekete lyuk árnyéka ez a körkörös terület,
amely fénytelen, körülötte fényes gyűrűvel.
Ritka dolog, hogy ilyen konkrét előrejelzés van valamire,
amit még sosem láttunk.
Ha képet alkotsz, át kell menni a másik szobába.
- Oké. - Egyszerre kezdünk.
Első képalkotói csapat!
Melyik nap felvétele a legjobb?
Én a 3601-re szavazok.
- Én is a 3601-et használom. - Dettó.
- Oké, mehet? - Úgy izgulok!
Te jó ég! Becsukjuk az ajtót? Mehet?
Várjatok, mit csinálunk?
Hát próbálunk képet alkotni!
Nem vehetünk vissza kicsit a tempóból?
Rövid válasz: nem.
Shep, csukd be az ajtót!
Te jó ég!
- Kezdhetjük, Michael? Te várhatsz. - Várjuk meg Michaelt!
Nem vonulhatnánk el a saját kis helyünkre, aztán 20 perc múlva találkozunk?
- Nem. - Ez egy nagy pillanat, és…
Én azt mondom, jó buli lenne együtt megcsinálni az elsőt.
Meglátjuk, milyen, aztán mindenki kitalálja, hogy javítsunk rajta.
Szerintem nagyon izgi. Vagy te egyedül szeretnéd?
Jó lenne együtt látni, hogy kiderüljön, milyenek az adatok.
- Mehet? - Mehet.
Nem is fog működni!
Közelíts rá!
Felkészülni!
Vigyázz!
- Rajt! - Rajt!
Te jó ég! Megnyomtuk!
Ez egy gofri.
Elég érdekesen néz ki.
Alakul a gofri?
Andrew-é nagyon szép, de még nem finomhangolta.
A kompaktságot magasra állítottam.
Daniel és én is ilyesmit kaptunk.
Ezt kapom csak zárási fázissal.
- Csak zárással? - Nézzétek a khí négyzeteket!
- Elég jó! - Kicsit jobb a lefedettség.
Még pár ismétlés után kisimul, és eltűnik a szemét egy része a környezetből.
- Ez alacsony frekvenciás? - Igen.
- Csak egy napról? - Csak egy napról.
Szerintem elég sokatmondó.
Úgy tűnik…
- Kivetted a kiugró amplitúdóértékeket? - Semmihez nem nyúltam.
Ez nagyon király lett. Nagyon király.
És ez melyik?
Ez Katie képe.
De azért vannak különbségek.
Nálatok a fényes rész inkább ezen az oldalon van.
Oké, ez most komoly?
Mindannyian nagyjából sarló alakú képet kaptunk, és a méret megfelel…
- Mekkora ez? - Negyven körül van.
Akkor meglesz.
Ez megfelel annak az esetnek, ha az M87 hatmilliárd naptömegű.
- A nagy tömegű verziónak. Tudjátok, mi ez? Mérleg fekete lyukakhoz.
Ha valami ehhez hasonlót kapunk mindegyik napra…
Csak úgy hagyhatjuk el a szobát, ha lefotózzuk magunkat a képpel.
- Szörnyű is lehetett volna. - Nem takarok el senkit, ugye?
De az is legyen rajta!
Olyan helyzetben vagyunk,
hogy bármikor összeomolhat az egész.
Lefotóztam a telefonommal valamit a képernyőről.
Holnap találkozunk! Vár a képalkotás.
Elég, ha egy ilyen kép
rossz ember kezébe kerül,
meg fogják nézni, lemérik a képernyőről,
és publikálják. Garantálom.
Száz százalékos hírzárlatra van szükség.
Az EHT résztvevőin kívül senki nem láthat semmit.
Az itt történtekről csak az első csapat tudhat.
Ez elég kemény.
Szerintem hibás az egész. De ha mégsem,
az elég elképesztő.
Jól haladunk.
Úgy gondoljuk, a projektnek ezen a részén túl vagyunk.
ANGLIA 2018. SZEPTEMBER 16.
Sikeresen kijött a 12 J végeredménynek.
Pár dolog még hátravan.
Szerintem csak a 3,5 számít.
- A 3,5? - Igen.
De jó látni!
- Szia, Sasha! - Ti már itt vagytok?
Igen. Már vagy öt oldalnyi számolás megvan.
Elkéstél!
Kipakolhatsz, és elmehetsz mosdóba.
Tehát kellek.
- Nincs időnk. - Nincs.
Oké.
Hogy állunk? Mi van még hátra?
Szerintem annyi maradt…
hogy meg kell értenünk a G plusz-mínusz a P-edikent.
- Ja. - És a múltbeli horizontot.
És a múltbeli horizontot. Egyéb?
Nem, ennyi.
Egy év után újra Brinsopban.
Tavaly azt hittük, egyszerű lesz.
Még pár hét számolgatás,
összeadjuk a kifejezéseket, és kijön a végeredmény. De…
rá kellett jönnünk, hogy ennél sokkal bonyolultabb a dolog.
T-bal per T-jobb plusz T-bal.
Milliónyi kifejezésre van szükség. Erre nem elég két hét.
Az elején számítógéppel próbálkoztunk, nem jött be.
Egy per Y.
Aztán rájöttünk, hogy az egyenletünk felbontható
egy integrálható és egy nem integrálható részre.
Ez volt az áttörés.
Rájöttünk, hogy már majdnem minden megvan, ami kell,
de pár kifejezés
valahogy nem volt meg.
Itt N és D.
Felfedeztük,
hogy az egyenlet a tehetetlenségi töltés eltérésének
és a horizont szögsebesség-eltérésének az összege.
Ha ezt kiértékeljük, kijön a 12 J.
Eddig sok hiányzott a horizont szögsebességének kifejezései közül.
Amíg nem volt meg mind, nem lehetett integrálni.
Találtunk egy szép fizikai képet, és egy szép módszert, hogy kijöjjön a 12 J.
Már csak az utolsó simítások maradtak. Ellenőrizzük, tényleg hihető-e.
Nagyon sajnálom, hogy Stephen ezt már nem láthatja.
Nagyon örült volna neki.
Fura, hogy a fizika
milyen személyes tud lenni.
Az egyik legszomorúbb dolog Stephen halálában az,
hogy ezt nem mondhatjuk el neki.
Egy üveg ide…
Stephenre!
Többek között az volt Stephenben az igazán lenyűgöző és csodálatos,
hogy mennyire…
fontosak voltak számára ezek a kérdések.
Tudjuk, hogy a fekete lyukakban sok minden más.
Nagy a tétje a megismerésüknek.
A téridő természete.
Ez így van.
Hawkingtól megkaptuk a legjobb nyomot.
Ha a projektünk…
tényleg működik, akkor olyan lesz, mint egy nagy tábla. „Arany erre!”
Ha felnézünk az éjszakai égboltra,
természetesen nem látjuk őket.
De tudjuk, hogy ott vannak.
Szinte incselkednek velünk.
„Próbálj megismerni!”
HAYSTACK OBSZERVATÓRIUM
2. KÉPALKOTÓI CSAPAT 2 HÉT A KÉPEK ÖSSZEHASONLÍTÁSÁIG
Van hang?
Lehet hallani?
Igen, hallak.
- Monika, hallotok? - Igen. Hali!
Akkor kezdjük el
az első telekonferenciát, ahol bemutatjuk az M87 képeit!
A képek nagyon konzisztensek. Látható egy árnyékszerű alakzat.
Nagyon biztató eredmények.
Azta! Sikerült, egyértelműen.
Látható a gyűrű.
De persze most nagyon szkeptikusnak kell lenni.
Annyira szeretném látni! Ezért nem bízhatok magamban
és abban, amit látok.
Szerintem hívhatjuk árnyékszerű alakzatnak
a közepét,
de óvatosan kell értelmeznünk a látottakat.
A többi csapat képeit is láthatjuk?
Nem.
Csak miután összeültünk, és megnéztük az összes csapat képeit.
Tegnap este aludni se bírtam, annyira örültem.
Nyolc évet vártam ezekre az adatokra és erre a képre.
Nagyon örülök a konzisztens eredményeinknek.
Kíváncsian várom, mire jutott a többi csapat.
Sikeres volt a titoktartás.
A harmadik képalkotói csapat a szokásos technikát alkalmazta,
a CLEAN nevű algoritmust használtuk.
Körülbelül hat csapattag dolgozik a képalkotáson.
A kép középső részével kapcsolatban egyetértésben vagyunk.
Kíváncsi vagyok, hogy a „maximális entrópiát”
és más technikákat használó csapatok mire jutottak.
Reméljük, konzisztens eredményekre.
Nagyon óvatosak vagyunk.
Szörnyű lenne, ha kimondanánk, hogy ez egy fekete lyuk árnyéka,
aztán kiderülne, hogy képalkotási hiba.
EHT ELSŐ KÉPALKOTÓI CSAPAT
Az első csapatban
jelenleg elég jónak tűnő struktúrákat kapunk.
Biztató a képek konzisztenciája,
de a többi csapat munkájából még semmit nem láttunk,
ezért lehet, hogy az egész egy nagy káosz lesz, mikor összehasonlítjuk.
Én kicsit attól félek, hogy fogjuk folytatni,
- ha eltérnek a képek. - Igen.
EHT KÉPÖSSZEHASONLÍTÓ MŰHELY 2018. JÚLIUS 23.
Jó reggelt!
- Jól vagy? - Ja, köszi.
Alig várom! Lent leszek.
- Szia! - Szia!
- Végre találkozunk! - Igen.
Katie vagyok.
- Örvendek. - Én is.
Köszi, hogy ideutaztál.
Hihetetlenül izgalmas pillanat.
Végre kiderül, hogy a csapatok ugyanazt a struktúrát találták-e.
A többi eredményből semmit nem láttam.
Mintha karácsony lenne, vagy hanuka.
Most bontjuk ki az ajándékot, amire vártunk.
Vajon póni lesz? Nem tudom.
Aztán önkalibrálást végeztem, majd amplitúdó plusz zárási fázis.
Oké.
Kicsit libabőrös vagyok.
Tíz éve várok erre a pillanatra.
Tíz éve fekete lyukak modelljein dolgozom.
Most végre valósággá válik.
Nézzük meg, mi lesz,
ha lefuttatjuk ugyanezt a parancsfájlt
változtatás és finomítás nélkül!
Mi lesz belőle?
- Ez érdekes. - Kíváncsiságból.
Létezik-e egy olyan parancsfájl, amelyik képes konzisztensen…
Mindez mikroívmásodperc-skálán.
Szóval úgy tűnik, még inkább betölti a vákuumot.
Tehát, azt hiszem, két opciónk van nulla kezdőértékre.
És mindkét esetben nagyjából ugyanazt a képet kapjuk.
Nincs értelme ehhez használni.
Szerintem van. Plusz információt ad.
És ha az érdektelen információ?
Michael, a hármas csapat még nem küldött képet. Szóljak nekik?
Oké.
- Sokkal rosszabb lesz. - Értem.
Bocs, egy perc!
Mennyi idő kéne még nektek?
- Nem tudom. - Úgy 15 perc?
- Ja, ha itt minden oké, 15 perc. - Hármas csapat?
Pár perc elég, ha működik.
Akkor megmutatom a számokat. Ha szerinted jók…
Oké.
- Hali! - Kész vagyok, igen.
Szóval először végeztünk egy normalizált keresztkorrelációs összehasonlítást
az összes kép tekintetében.
Az egyes érték tökéletes egyezést jelent,
a nulla elég gáz.
Készen állunk az igazság pillanatára?
Oké, letekerek.
Te jó ég!
Nézzenek oda!
Azta!
Megvan az M87.
Lényegében képpontonként összehasonlítottuk a képeket.
A csapatok nem egyeztettek,
de a számok alapján ennek ellenére
nagyjából ugyanazt a struktúrát látjuk.
Ez rendkívül ígéretes.
Meglepően érzelmes pillanat volt.
Matematikai szempontból ismert volt,
és a saját modelljeinkben is hasonló képeink voltak.
De más úgy látni, hogy tudod, ez valós adatokon alapszik.
Nem csak szimuláció, hanem egy valós fekete lyuk.
Órákon át bámultam a telefonom képernyőjén.
Most az következik, hogy az együttműködők egyetértésre kell jussanak.
HOLLANDIA
EHT-RÉSZTVEVŐK GLOBÁLIS TALÁLKOZÓJA
Atacamával egyező magasságon van.
Ez a projekt kritikus fontosságú része.
Számos különböző háttérből érkező ember
egyetértésre kell jusson.
A végeredmény 200-250 ember munkáját fogja összefoglalni.
Nagyszerű kérdés. Szerintem az lenne a legjobb, ha…
Könnyű elveszíteni a hitelességünket.
Az EHT az évek alatt elérte, hogy hitelesnek tartsanak.
Nem szúrhatjuk el.
Hogy döntsük el, mi a lényeg?
Miben értünk egyet?
Ez régóta téma, és elég vitatott.
Teljesen még nem döntöttük el.
SZŰK KÖRŰ ÜLÉS II. ÉS IV. TANULMÁNY
Igen, a cél egy darab kép, de a variációkat is meg kell mutatnunk.
Kompromisszumot kell kötnünk.
Kell valami, ami minden célra megfelel.
Nem az a lényeg, mit akarunk megmutatni.
A legjobb adatsorról készült
legjobb képet kell közzétenni,
könnyen reprodukálható és ellenőrizhető módon.
Tetszik az átlagolt kép,
de semmilyen adatot nem fed.
Akkor hogy használható paraméterbecslésre?
Mindenki máshonnan kap támogatást, mást várt,
tehát meg kell győzni egymást, rá kell venni mindenkit, hogy lépjünk valamerre.
Ön szerint van le nem modellezett szisztematika a szintetikus adatokban?
Emiatt nagyon demokratikus, de nem egyszerű.
Nem akarok hazudni.
Minden fekete lyukakkal foglalkozó fizikus arról álmodik,
hogy átlép a horizont túloldalára.
Ha megtehetném,
mert már eleget láttam a világból,
mit találnék ott?
Ahogy az ősi felfedezőket a tenger vonzotta,
minket a horizont hív.
Az embereket vonzzák a határok.
A fekete lyukak horizontja
a tudásunk határa.
Az univerzumról való ismereteink határa.
Óriási és izgalmas probléma áthatolni ezen a határon.
Ez a végállomás.
Ennél nincs tovább.
A fekete lyuk belseje
nem része a fizikai, mérhető univerzumnak.
De személyesen oda lehetne menni, és megtapasztalni.
De senkinek sem mondhatnád el.
A külvilág számára megszűnnél létezni.
Mindenki ösztönösen érzi a párhuzamot a halállal.
2018. OKTÓBER 5.
És mosolyognak!
De jó újra látni titeket! Nagyon hiányoztok.
Szabadok vagyunk.
A FEKETE LYUKAK ENTRÓPIÁJA ÉS A FINOM HAJ
Kész a tanulmány.
Igen, ennyi az egész.
Ezért mosolyog mindenki.
Elég jól érzem magam.
Én hihetetlenül jól érzem magam.
Elképesztően sok idő volt végigcsinálni.
Nagyon megkönnyebbültem.
Jó végre újra átfogóbban gondolkozni.
Túl sok időt töltöttem a részleteken leragadva.
Felszabadultál.
Igen. Felszabadító, hogy rájöttünk, mi történik,
és úgy érzem, nagyon meggyőzőek az eredményeink.
Bizonyítottuk, hogy a finom haj tartalmazhatja
a fekete lyukban lévő összes információt.
De nagyon okosan kell továbblépnünk.
Pontosan.
A kihívás most azt bizonyítani, hogy ez nem csak megtörténhet,
de meg is történik, és van valamilyen mechanizmus
az információáramlásra a fekete lyuk és a külvilág között.
Ez egy még összetettebb probléma.
Stephen ezt akarná.
Jössz a sajtótájékoztatóra 15-én?
Még gondolkozom rajta.
Jó napot kívánok!
Üdvözlöm önöket Stephen Hawking professzor utolsó könyvének bemutatóján.
Egészen haláláig kereste a válaszokat. Utolsó tanulmányát
régi kollégáival, Malcolm Perry és Andy Strominger professzorokkal írta
a tudományos világ előtt álló egyik legnehezebb problémáról,
az információs paradoxonról.
Malcolm, Andy, összefoglalnátok röviden a tanulmányt?
Igen. Stephen óriási problémát hagyott ránk.
Ötven évbe tellett megérteni,
mik azok a fekete lyukak. Aztán jött a kvantum…
Egy évtizedbe is bele fog telni,
mire kiderül, jó-e ez az irány.
Azt sem tudjuk, hogy biztos rossz-e.
Bár be kell valljam, nem vagyok túl tudományos, mikor ezt mondom,
de jónak érzem.
Nagyon örülök, hogy részese lehetek ennek a nagy kalandnak.
- Stephenre! - Stephenre!
- És a finom hajra! - A finom hajra!
És az információs paradoxon végére!
És a következő tanulmányra!
Csodás ez az élet.
Van értelme.
2019. ÁPRILIS 10.
LOGAN REPÜLŐTÉR
A NEMZETI SAJTÓKLUB ÉPÜLETE
SAJTÓ SZÁMÁRA FOGLALT
Egyetértek.
Üdvözlöm önöket a mai sajtótájékoztatón
a szervezők, a Nemzeti Tudományos Alapítvány és az…
Jó napot kívánok!
Kevés időnk van, mielőtt megtörténik a bejelentés
egyszerre hat különböző sajtótájékoztatón a világon.
Mindenkit üdvözlök! A mai nap különleges nap a csillagászat számára.
TOKIÓ, JAPÁN
A látottak sok-sok ember közös munkájának eredménye.
Köszönöm, kedves vendégek és feketelyuk-rajongók.
A fekete lyukak az univerzum legrejtélyesebb objektumai.
Egy nagy együttműködés tagjai vagyunk. Több mint 200 tagunk van 60 intézetből,
és több mint 20 országból és régióból.
Több mint tíz évig dolgoztunk az univerzum egy eddig láthatatlan részének feltárásán.
És ma örömmel jelenthetjük be,
hogy megláttuk azt, amit láthatatlannak hittünk.
Képet készítettünk egy fekete lyukról.
Íme.
Most már látható bizonyítékunk van a fekete lyukak létezésére.
Most már tudjuk,
hogy egy 6,5 milliárd naptömegű fekete lyuk található
az M87 galaxis középpontjában.
És ez csak a kezdet.
KÉP KÉSZÜLT EGY FEKETE LYUKRÓL
A FEKETE LYUKAK LÁTHATÓAK
EGY REJTÉLLYEL KEVESEBB AZ UNIVERZUMBAN
A feliratot fordította: Lipták András